EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011DC0303
JOINT COMMUNICATION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS A new response to a changing Neighbourhood JOINT COMMUNICATION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS A new response to a changing Neighbourhood
BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Naujas požiūris į kintančią kaimynystę
BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Naujas požiūris į kintančią kaimynystę
/* KOM/2011/0303 galutinis */
BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Naujas požiūris į kintančią kaimynystę /* KOM/2011/0303 galutinis */
BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI,
TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR
REGIONŲ KOMITETUI Naujas požiūris į
kintančią kaimynystę Europos Sąjungos (ES) rytuose ir pietuose
plyti šešiolika valstybių[1], kurių viltys ir
lūkesčiai mums tiesiogiai ir labai rūpi. Pastarieji įvykiai
šiuos lūkesčius tik padidino ir išryškino bendrus mūsų
uždavinius. Ilgalaikių represinių režimų nuvertimas Egipte ir
Tunise, tebesitęsiantis karinis konfliktas Libijoje, pastarasis smurto
protrūkis Sirijoje, nuolatinės represijos Baltarusijoje ir ilgai
trunkantys konfliktai regione, įskaitant Artimuosius Rytus, – dėl
visų šių įvykių turime naujai įvertinti ES santykius
su kaimynais. Reikia taip pat palaikyti vilčių teikiančią
kitų kaimynių, kaip antai Moldovos Respublikos, pažangą ir
pastangas vykdyti reformas, Ukrainos pažangą derybose dėl asociacijos
susitarimo ar Maroko ir Jordanijos pažangą, joms paskelbus apie
konstitucinę reformą. Pagal Lisabonos sutartį ES įgijo
galimybę stiprinti savo užsienio politikos įgyvendinimą:
bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis dabar galima išplėsti
ir integruotai bei veiksmingiau apimti visą klausimų spektrą.
Tai buvo svarbiausia paskata, pasikonsultavus su šalimis partnerėmis ir
kitais suinteresuotaisiais subjektais, 2010 m. vasarą inicijuoti Europos
kaimynystės politikos (EKP) peržiūrą. Dėl nesenų
įvykių pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse ši peržiūra
tapo dar būtinesnė. ES reikia gebėti spręsti iš praeities
kylančius savo kaimynystės uždavinius. Nuo pat pradžių (2004 m.) EKP buvo
remiamos įvairios svarbios iniciatyvos, visų pirma susijusios su
prekyba ir ekonominėmis sąlygomis, leidusios ES ir jos kaimynėms
plėtoti tvirtesnius santykius beveik visose politikos srityse: nuo
energetikos iki švietimo, nuo transporto iki mokslinių tyrimų. Dabar
šiose srityse tarp ES ir jos kaimynių vyksta mainai ir bendradarbiavimas.
ES parama padidėjo ir yra tikslingesnė. Tačiau santykius dar
galima visapusiškai tobulinti. Pastarieji įvykiai ir peržiūros
rezultatai parodė, kad ES parama kaimyninių šalių
politinėms reformoms davė nedaug rezultatų. Pavyzdžiui, reikia
daugiau lankstumo ir geriau pritaikyto atsako palaikant santykius su
sparčiai besivystančiomis partnerėmis ir vertinant reformos
poreikius, nepaisant to, ar šiose šalyse vyksta sparti režimų kaita, ar užsitęsęs
reformų ir demokratijos stiprinimo procesas. Esminę reikšmę turi
ES, jos valstybių narių ir svarbiausių tarptautinių
partnerių veiksmų koordinavimas, kurį galima gerinti. Reikalingas naujas požiūris ES ir jos
kaimyninių šalių bei jų visuomenės partnerystei stiprinti: kurti
ir įtvirtinti klestinčią demokratiją, siekti tvaraus
ekonominio augimo ir valdyti tarptautinius ryšius. EKP turėtų būti Sąjungos
politika, o valstybės narės turėtų derinti savo dvišalius
veiksmus, remdamos bendrus politikos tikslus. Reikšmingas vaidmuo tenka ir Europos
Parlamentui padedant siekti kai kurių svarbiausių EKP tikslų. Be
to, EKP turėtų paskatinti platesnę tarptautinę
bendruomenę remti regiono demokratinius pokyčius ir ekonominį
bei socialinį vystymąsi. Ši partnerystė su mūsų
kaimynais yra abipusiškai naudinga. ES yra pagrindinė daugelio savo
kaimynių prekybos partnerė. Tvari ekonominė plėtra ir darbo
vietų kūrimas šalyse partnerėse yra naudingas ir ES. Be to,
valdomas žmonių judėjimas turi teigiamą poveikį visoms
kaimyninėms šalims, palengvina studentų, darbuotojų bei turistų
judumą ir atgraso nuo neteisėtos migracijos ir prekybos
žmonėmis. Aktyvus ES ir jos kaimynių dalyvavimas tokiose srityse kaip
švietimas, socialinės apsaugos sistemų stiprinimas bei modernizavimas
ir moterų teisių stiprinimas labai padės siekti bendrų integracinio
augimo ir darbo vietų kūrimo tikslų. Naujas požiūris turi būti
grindžiamas tarpusavio atskaitomybe ir bendru įsipareigojimu paisyti
visuotinių žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės
valstybės vertybių. Jis bus susijęs su kur kas didesne
diferenciacija, leidžiančia kiekvienai šaliai partnerei plėtoti
ryšius su ES pagal savo lūkesčius, poreikius ir pajėgumą.
Pietinėms ir rytinėms kaimynėms, galinčioms ir norinčioms
dalyvauti, ši vizija susijusi su glaudesne ekonomine integracija ir tvirtesniu
politiniu bendradarbiavimu valdymo reformų, saugumo, konfliktų
sprendimo srityse, įskaitant bendras iniciatyvas tarptautiniuose forumuose
bendro intereso klausimais. Dėl pietinių Viduržemio jūros
regiono šalių Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis jau pateikė
savo pasiūlymą dėl partnerystės su šiomis šalimis siekiant
demokratijos ir bendros gerovės[2]. Naujuoju pirmiau aprašytu požiūriu
siekiama: (1)
labiau remti partneres, siekiančias kurti visapusišką
ir tvirtą demokratiją, nes teisė balsuoti neatsiejama nuo teisės
laisvai reikšti mintis, kurti konkuruojančias politines partijas,
užtikrinti nešališką nepriklausomų teismų vykdomą
teisingumą, atskaitingos policijos ir kariuomenės teikiamą
saugumą, galimybę gauti kompetentingų ir nekorumpuotų
valstybės tarnautojų paslaugas ir naudotis kitomis pilietinėmis
ir žmogaus teisėmis, kurias daugelis europiečių laiko savaime
suprantamomis, kaip antai minties, sąžinės ir religijos laisve; (2)
remti integracinę ekonominę
plėtrą, kad ES kaimynės galėtų nuosekliai prekiauti,
investuoti ir augti mažindamos socialinę ir regionų nelygybę,
kurdamos darbo vietas savo darbuotojams ir aukštesnį gyvenimo lygį
savo žmonėms; (3)
stiprinti du regioninius Europos kaimynystės
politikos aspektus, atitinkamai apimančius Rytų partnerystę ir
pietines Viduržemio jūros regiono šalis, kad galėtume kurti
nuoseklias regionines iniciatyvas prekybos, energetikos, transporto arba
migracijos ir judumo srityse, papildančias ir stiprinančias
mūsų dvišalį bendradarbiavimą; (4)
užtikrinti tinkamus šiems tikslams pasiekti
mechanizmus ir priemones. Partnerystė bus plėtojama su
kiekviena šalimi kaimyne, atsižvelgiant į jos poreikius, pajėgumus ir
reformų tikslus. Kai kurios partnerės gali norėti papildomai didinti
integracijos pastangas, todėl reikės didesnio derinimo su ES
politikos kryptimis ir taisyklėmis, lemiančio laipsnišką
ekonominį integravimą į ES vidaus rinką. ES nesiekia
primesti politinės reformos modelio ar išankstinio scenarijaus,
tačiau ji reikalaus, kad kiekvienos šalies partnerės reformos
procesas rodytų aiškų įsipareigojimą laikytis
visuotinių vertybių, sudarančių mūsų naujojo
požiūrio pagrindą. Iniciatyvos turi imtis partnerė, o ES parama
bus atitinkamai pritaikyta. Didesnė ES parama kaimyninėms šalims
yra sąlyginė. Ji priklausys nuo demokratijos kūrimo bei stiprinimo
pažangos ir pagarbos teisinei valstybei. Kuo didesnę ir spartesnę
pažangą darys šalis įgyvendindama vidaus reformas, tuo daugiau ji
gaus ES paramos. Ši didesnė parama bus teikiama įvairiomis formomis,
įskaitant padidintą finansavimą socialinei ir ekonominei
plėtrai, platesnes išsamias institucijų kūrimo programas,
daugiau galimybių patekti į rinką, didesnį EIB finansavimą
investicijoms remti ir lengvesnį judumą. Šie preferenciniai
įsipareigojimai bus pritaikyti prie kiekvienos šalies poreikių ir
regioninio konteksto. Jais bus pripažįstama, kad reikšminga reforma
susijusi su didelėmis išankstinėmis sąnaudomis. Priimant
sprendimą dėl finansinių asignavimų šaliai 2014 m. ir
vėliau, bus atsižvelgta į partnerių reformų
įgyvendinimo 2010–2012 m. rezultatus (remiantis metinėmis pažangos
ataskaitomis). Šalims, kuriose reformos nebus vykdomos, ES peržiūrės
finansavimą ar netgi jį sumažins. ES neatsisakys savo politikos riboti santykius
su vyriausybėmis, pažeidinėjančiomis žmogaus teises ir
demokratijos standartus, be kita ko, taikys joms tikslines sankcijas ir kitas
politines priemones. Ėmusis tokių priemonių, ji ne tik palaikys
pilietinę visuomenę, bet ir dar labiau didins paramą jai.
Taikydama šį labiau diferencijuotą požiūrį, ES palaikys
dialogą su vyriausybėmis, pilietine visuomene ir kitais
suinteresuotaisiais subjektais. Kartu, laikydamasi tarpusavio
atskaitomybės principo, ES užtikrins, kad jos ištekliai būtų
naudojami pagrindiniams EKP tikslams remti. Ištekliai, kuriuos ES ir jos tarptautiniai
partneriai telkia, kad paremtų kaimyninių šalių
perėjimą prie demokratijos, turi apimti tiesioginius ir
neatidėliotinus poreikius, vidutinės trukmės ir ilgalaikius
reikalavimus. 1. Pažangos siekiant tvirtos demokratijos
rėmimas Mes: · pritaikysime ES paramos partnerėms dydį pagal pažangą politinių reformų ir tvirtos demokratijos kūrimo srityje. 1.1. Parama tvirtai demokratijai Veikianti demokratija, pagarba žmogaus
teisėms ir teisinė valstybė yra pagrindiniai ES
partnerystės su savo kaimynėmis ramsčiai. Nėra nustatyto
politinės reformos modelio ar išankstinio scenarijaus. Nors kiekvienoje
šalyje reformos vyksta skirtingai, kuriant tvirtą ir tvarią
demokratiją vadovaujamasi keliais bendrais aspektais ir reikalingi
tvirti bei ilgalaikiai vyriausybių įsipareigojimai. Šie aspektai yra: – laisvi ir sąžiningi rinkimai; – asociacijų, saviraiškos ir susirinkimų laisvė, spaudos
ir žiniasklaidos laisvė; – teisinė valstybė, kurią užtikrina nepriklausomi teismai,
ir teisė į teisingą teismą; – kova su korupcija; – saugumo ir teisėsaugos sektoriaus reforma (įskaitant
policiją) ir demokratinės ginkluotųjų ir saugumo
pajėgų kontrolės nustatymas. Šiais aspektais grindžiama reforma ne tik
sustiprins demokratiją, bet ir padės sudaryti tvaraus bei integracinio
ekonominio augimo sąlygas, skatins prekybą ir investicijas. Tai yra
svarbiausi kriterijai, pagal kuriuos ES vertins pažangą ir nustatys paramos
dydį. 1.2. Partnerystė su visuomene Mes: · kursime partnerystę kiekvienoje kaimyninėje šalyje ir ES paramą padarysime prieinamesnę pilietinės visuomenės organizacijoms, taikydami specialiai tam skirtą pilietinės visuomenės priemonę; · remsime Europos demokratijos fondo sukūrimą, skirtą padėti politinėms partijoms, neregistruotoms NVO ir profesinėms sąjungoms bei kitiems socialiniams partneriams; · remsime žiniasklaidos laisvę, padėdami pilietinės visuomenės organizacijoms (toliau – PVO) nekliudomoms naudotis internetu ir elektroninių ryšių technologijomis; · stiprinsime dialogus dėl žmogaus teisių. Klestinti pilietinė visuomenė suteikia
piliečiams galimybę reikšti savo nerimą rūpimais klausimais,
prisidėti prie politikos kūrimo ir priversti valdžią
atsiskaityti. Be to, ji gali padėti užtikrinti, jog ekonominis augimas
būtų labiau integracinis. Kad tai įvyktų, svarbu užtikrinti
saviraiškos, asociacijų ir susirinkimų laisvę. Kitas uždavinys
yra padėti kurtis demokratinėms politinėms partijoms,
atstovaujančioms plačiam visuomenės nuomonių spektrui, kad jos
galėtų konkuruoti dėl valdžios ir visuomenės paramos. Šis siekis
puoselėti pilietinę visuomenę ir pliuralizmą yra juntamas
visose kaimyninėse šalyse, tačiau jis ypač svarbus tose šalyse,
kuriose vyksta spartūs politiniai pokyčiai arba kuriose represiniai
politiniai režimai tebeslopina pliuralizmą ir įvairovę. Turėdami omenyje šias aplinkybes ir norėdami
paremti politikos veikėjus, siekiančius demokratinių
pokyčių savo šalyse (visų pirma politines partijas ir
neregistruotas NVO ar profesines sąjungas ir kitus socialinius partnerius),
vyriausiasis įgaliotinis ir Komisija pritaria Europos demokratijos fondo[3]
sukūrimui. Šis fondas sieks, kad ES, jos valstybių narių ir
šioje srityje jau veikiančių kelių didelių Europos
politinių fondų veiksmai turėtų didesnę
įtaką ir būtų nuoseklesni. Pilietinei visuomenei tenka labai svarbus
vaidmuo gerinant moterų teises, skatinant didesnį socialinį
teisingumą ir pagarbą mažumoms, taip pat aplinkos apsaugą ir
efektyvų išteklių naudojimą. ES palaikys šį didesnį
nevalstybinių veikėjų politinį vaidmenį, steigdama
partnerystę su visuomene, padėdama PVO gerinti savo teisių
gynimo gebėjimus, galimybes stebėti reformas ir dalyvauti įgyvendinant
bei vertinant ES programas. Šalyse veikiančios ES delegacijos sieks
suburti šalių partnerių vyriausybes ir pilietinę visuomenę,
kad vyktų kryptingas dialogas dėl svarbiausių mūsų
bendradarbiavimo sričių. Tokių veiksmų ES finansavimą būtų
galima užtikrinti įsteigiant specialią kaimyninėms šalims
skirtą pilietinės visuomenės priemonę. Žiniasklaidos laisvė ir teisė
laisvai gauti informaciją yra svarbiausi
veikiančios demokratijos elementai. Socialiniams tinklams ir naujoms
technologijoms tenka svarbus vaidmuo skatinant demokratinius pokyčius. ES parama jau prieinama taikant Europos demokratijos ir žmogaus
teisių rėmimo priemonę (EIDHR). Gali būti sukurta papildomų
priemonių, kad ES atitinkamais atvejais pilietinės visuomenės
organizacijoms ar paskiriems piliečiams galėtų padėti
nekliudomiems naudotis internetu ir kitomis elektroninių ryšių
technologijų formomis, taip pat nepriklausoma spauda, radijo ir
televizijos žiniasklaida. Labai svarbus tarptautinėmis sutartimis ir
dvišaliais susitarimais prisiimtas įsipareigojimas gerbti žmogaus
teises ir pagrindines laisves. Tačiau veiksmai ne visada atitinka
šiuos įsipareigojimus. Mūsų partnerystė turėtų
būti paremta visų reikšmingų tarptautinių ir
regioninių dokumentų ratifikavimu ir visišku jų nuostatų
laikymusi. Tai apima tvirtą įsipareigojimą skatinti lyčių
lygybę, palaikant svarbų vaidmenį, kurį per pastaruosius
įvykius pietinėse šalyse atliko moterys, kovą su visų
formų diskriminacija, pagarbą tikėjimo laisvei ir
pabėgėlių bei asmenų, besinaudojančių tarptautine
apsauga, teisių gynimą. Aktyvesni dialogai dėl žmogaus
teisių leis stebėti šioje srityje prisiimtus
įsipareigojimus, taip pat spręsti žmogaus teisių pažeidimų klausimus.
Skatinti laikytis įsipareigojimų taip pat padėtų aktyvesnis
bendradarbiavimas su Europos Taryba. Užmegzti ryšius mūsų
visuomenėms gali padėti parlamentai. EuroNest parlamentinė
asamblėja (jungtinė Europos Parlamento ir Rytų partnerystės
šalių parlamentų asamblėja), Europos ir Viduržemio jūros
regiono šalių parlamentinė asamblėja bei Europos Parlamento ir
šalių partnerių parlamentų jungtiniai parlamentiniai komitetai
yra svarbūs dialogo ir didesnio sprendimus priimančių
asmenų savitarpio supratimo forumai. Be to, parlamentarai gali labai
padėti skatinti reformos veiksmus ir kiekvienos šalies EKP veiksmų
plane numatytų įsipareigojimų, įskaitant
įsipareigojimus svarbiausiais politiniais ir žmogaus teisių klausimais,
stebėjimą. 1.3. Politinio bendradarbiavimo ir
bendradarbiavimo saugumo srityje stiprinimas Mes: · didinsime ES dalyvavimą sprendžiant ilgalaikius konfliktus; · drauge taikysime bendros užsienio ir saugumo politikos bei kitas ES priemones; · tarptautiniuose forumuose skatinsime bendrus veiksmus su Europos kaimynystės politikos partneriais svarbiausiais saugumo klausimais. Lisabonos sutartyje ES suteikiama
išskirtinė galimybė tapti veiksmingesne veikėja. Niekur kitur
tai nėra taip svarbu kaip kaimynystėje. Tačiau, vykdant šią
užduotį, ES ir valstybių narių politika turi būti daug
labiau suderinta nei anksčiau, kad būtų siunčiama bendra
žinia ir užtikrinama darna, kad mūsų veiksmai būtų naudingi.
ES priemonės ir politika bus veiksmingos tik tada, kai jos bus tinkamai remiamos
valstybių narių politika. Įprastos priemonės jau nebetinka,
jeigu norime, kad kaimyninės šalys būtų saugesnės, ir siekiame
ginti savo interesus. Nesibaigiantys ilgalaikiai konfliktai,
turintys įtakos daugeliui šalių partnerių, kelia didelę grėsmę
saugumui visame regione. Nuolatinis nestabilumas turi tiesioginės
įtakos ES geopolitiniams, ekonominiams ir saugumo interesams. Izraelio ir
Palestinos konfliktas, kiti konfliktai Artimuosiuose Rytuose, Pietų
Kaukazo, Moldovos Respublikos ir Vakarų Sacharos konfliktai toliau
neigiamai veikia daugelį gyventojų, skatina radikalizaciją,
pasiglemžia didelius vietos ir tarptautinius išteklius ir smarkiai kliudo
vykdyti reformas. ES jau ėmėsi veiksmų, siekdama
išspręsti kelis tokius konfliktus. ES yra Artimųjų Rytų
ketverto dalyvė. Ji yra viena iš pirmininkaujančiųjų
Ženevos diskusijose, kuriomis siekiama taikos ir saugumo Gruzijoje. Kaip
stebėtoja ji dalyvauja diskusijose „5+2“ dėl Padniestrės
konflikto Moldovos Respublikoje. ES būtų pasirengusi dalyvauti ten,
kur jai dar nėra atstovaujama, pvz., ESBO Minsko grupėje dėl
Kalnų Karabacho konflikto. ES ketina labiau remti pasitikėjimo
didinimo ir paramos atsiskyrusioms teritorijoms priemones, tarptautinius veiksmus
bei su konfliktais susijusias struktūras, o pasiekus šį etapą –
remti susitarimų įgyvendinimą. Ji ir toliau prieštaraus
sienų keitimui, kai naudojama karinė jėga. Be to, būtų
galima sutelkti daugelį kaimyninėse šalyse mūsų
taikomų ekonominės integracijos ir sektorių bendradarbiavimo
skatinimo priemonių ir jomis padėti siekti didesnio pasitikėjimo
ir konfliktų sprendimo tikslų. ES taip pat yra pasirengusi kartu su
atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir pagrindiniais partneriais
kurti atkūrimo po konflikto scenarijus, kuriais būtų papildomai
skatinama spręsti konfliktus, įrodant realią taikių
susitarimų naudą. Tais atvejais, kai ES jau
veikia vietoje, pvz., ES stebėjimo misija Gruzijoje, ES pasienio pagalbos
misija Moldovos Respublikoje ir Ukrainoje arba ES policijos misija ir ES
pasienio pagalbos misijos Rafah Okupuotoje Palestinos teritorijoje, bus
imtasi papildomų veiksmų siekiant pasinaudoti šių veiksmų
ir reformų skatinimo veiksmų sąveika. Visų pirma, kai tai
taikytina, ES siūlys remti šalių partnerių pastangas reformuoti
jų teisingumo ir saugumo sektorius steigiant teisinės valstybės
misijas ar kitas, šalių nuomone, naudingas bendros užsienio ir saugumo
politikos (BUSP) priemones. Be konfliktų sprendimo, ES visapusiškai remsis
Lisabonos sutarties nuostatomis, kad išspręstų kitus
rūpestį saugumo srityje keliančius klausimus ir konkrečius
bendrus interesus, pvz., energetikos ir išteklių saugumo, klimato kaitos, ginklų
neplatinimo, kovos su tarptautiniu terorizmu ir tarptautiniu organizuotu
nusikalstamumu, kovos su narkotikais klausimus. Kartu su EKP šalimis
partnerėmis ji imsis bendrų veiksmų tarptautiniuose forumuose
(pvz., JT, tarptautinėse konferencijose) BUSP ir kitais visuotiniais
klausimais. 2. Tvarios ekonominės ir socialinės
plėtros rėmimas Mes: · remsime šalis partneres, kad jos įgyvendintų politiką, padedančią siekti didesnio, tvaraus ir labiau integracinio augimo, kurti mikroįmones, mažas ir vidutines įmones bei darbo vietas; · stiprinsime pramonės bendradarbiavimą ir remsime verslo aplinkos gerinimą; · padėsime organizuoti investicijų skatinimo renginius; · skatinsime tiesiogines ES MVĮ investicijas ir mikrokreditus; · kursime bandomąsias regioninės plėtros programas, kuriomis siekiama panaikinti ekonominius regionų skirtumus; · pradėsime bandomąsias žemės ūkio ir kaimo plėtros programas; · stiprinsime makroekonominės politikos dialogą su partneriais ir sieksime pažangiausių ekonominių reformų; · gerinsime makrofinansinės paramos veiksmingumą, paprastindami jos sprendimų priėmimo procesą; · stiprinsime dialogą dėl užimtumo ir socialinės politikos. 2.1. Tvarus ekonominis augimas ir
darbo vietų kūrimas Mūsų kaimyninės šalys susiduria
su dideliais ekonominiais ir socialiniais sunkumais. Skurdas dažnas, gyvenimo
trukmė neretai neilga, jaunimo nedarbas didelis, o moterų dalyvavimas
kai kurių regiono šalių politiniame ir ekonominiame gyvenime mažas.
Gamtos turtai naikinami, o kylančios maisto ir energijos išteklių
kainos labai neigiamai veikia visą kaimynystę. Daugelio šalių
partnerių ekonomika silpna ir mažai diversifikuota, dėl to jautriai
reaguoja į išorinius ekonominius sukrėtimus. Todėl neatidėliotini
tikslai yra darbo vietų kūrimas, augimo skatinimas, socialinės
apsaugos gerinimas ir pastarųjų krizių paveiktų
sektorių atgaivinimas (pvz., turizmo). Šiuos uždavinius spręsti labai
svarbu siekiant užtikrinti politinių reformų tvarumą, taip pat prisidėti
siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Prastas augimas,
didėjantis nedarbas ir išaugęs atotrūkis tarp
turtingųjų ir skurstančiųjų gali tik pakurstyti
nestabilumą. EKP šalys partnerės ir toliau bus
raginamos imtis tvirtesniam ir labiau integraciniam augimui palankios
politikos. Tai apima paramą pastangoms gerinti verslo aplinką, pvz.,
paprastinti procedūras ir sudaryti palankias sąlygas mažosioms ir
vidutinėms įmonėms bei skatinti užimtumą. Šalių
partnerių pastangos didinti pagarbą teisinei valstybei ir kovą
su korupcija taip pat turės teigiamą poveikį verslo aplinkai,
padės pritraukti daugiau tiesioginių užsienio investicijų ir
paskatins technologijų perkėlimą, o tai savo ruožtu skatins
inovacijas ir darbo vietų kūrimą. ES ypatingą
dėmesį skirs po politinių pokyčių su sunkumais
susiduriančioms šalims, pvz., padės organizuoti tokias iniciatyvas
kaip investuotojų konferencijos, kad
būtų išaiškinti nacionaliniai investavimo prioritetai ir skatinamas
investuotojų pasitikėjimas. Taip pat svarbi žinia investuotojams ir
prekybininkams būtų sustiprinta
investicijų apsaugos sistema. Komisija ištirs,
kaip kaimyninėse šalyse galima užtikrinti teisinį investuotojų
saugumą. Siekdama teikti papildomą paramą
MVĮ, Komisija su EIB ir kitais suinteresuotaisiais subjektais taip pat
aptars galimą Europos investicijų fondo[4]
vaidmenį šalyse partnerėse ir išnagrinės ES MVĮ
tiesioginių investicijų priemones, įskaitant garantijas,
ir mikrokreditų galimybes. Be to, Komisija gali padėti spręsti
didelio nedarbo ir skurdo problemas pasitelkdama bandomąsias programas,
kuriomis remiama žemės ūkio ir kaimo plėtra, taip pat
bandomąsias regioninės plėtros programas, sukurtas remiantis didele
ES patirtimi šioje srityje[5]. Regioninės plėtros programos gali padėti naikinant ekonominį disbalansą ir
regionų skirtumus, kenkiančius viso šalies ūkio pajėgumui.
Dabartinės bandomosios programos padės Rytų partnerystės narėms
nustatyti atitinkamas institucijas ir jų veiklą šiems uždaviniams
spręsti jų teritorijoje, o jei reikia – ir tarptautiniu mastu, kartu
su regiono kaimynais. Panašus požiūris bus apsvarstytas ir dėl
pietinių kaimynių. Toliau vyks makroekonominio valdymo ir
biudžeto tvarumo politinis dialogas. Šis makroekonominis dialogas bus
stiprinamas su tomis partnerėmis, kurios sėkmingiausiai vykdys
ekonominę integraciją su ES, ir bus paremtas makroekonominės
politikos bei pagrindinių struktūrinių reformų
peržiūra. Kartu bus sustiprintas dialogas dėl užimtumo ir
socialinės politikos. Makrofinansinės paramos (MFP) priemonę galima pasitelkti siekiant padėti šalims
partnerėms spręsti trumpalaikius mokėjimų balanso sunkumus.
Trumpuoju laikotarpiu tai yra svarbiausia susiduriant su tiesioginiu ekonominiu
ir socialiniu pastarųjų politinių pokyčių poveikiu.
Komisija siūlys priimti pamatinį reglamentą, kad sprendimo
skirti MFP procesas taptų veiksmingesnis, būtų pasiūlytas skaidresnis
šios priemonės teisinis pagrindas ir patobulinti kai kurie jos kriterijai.
2.2. Prekybos ryšių
stiprinimas Mes: · su norinčiais ir galinčiais tai daryti partneriais derėsimės dėl išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių; · toliau plėsime prekybos lengvatas, visų pirma tuose sektoriuose, kurie gali suteikti daugiausia galimybių pagerinti partnerių ekonomiką. Dauguma
mūsų kaimynių kliaujasi ES kaip pagrindine eksporto rinka ir
importo šaltiniu. Prekyba prekėmis ir paslaugomis yra galinga ekonominio
augimo skatinimo, konkurencingumo didinimo ir ekonominio atsigavimo paramos priemonė.
Todėl labai svarbu, kad su kiekviena iš jų sudarytume abiem
pusėms naudingus plataus masto prekybos susitarimus, atitinkančius jų
poreikius ir ekonominį pajėgumą. Pagrindinė ir veiksmingiausia
glaudesnių prekybos ryšių plėtojimo priemonė yra išsami
ir visapusiška laisvosios prekybos erdvė (IVLPE). IVLPE suteikia
galimybę laipsniškai naikinti prekybos kliūtis ir siekia reguliavimo
konvergencijos prekybai poveikį turinčiose srityse, visų pirma dėl
sanitarijos ir fitosanitarijos taisyklių, gyvūnų gerovės,
muitų ir pasienio procedūrų, konkurencijos ir viešųjų
pirkimų. Erdvės skirtos būti dinamiškos, kad neatsiliktų
nuo reguliavimo pokyčių ES vidaus rinkoje.
Pažangiausiems partneriams IVLPE gali padėti laipsniškai pasiekti
ekonominę integraciją su ES vidaus rinka. Laipsniškai derinant ES
taisykles ir praktiką, IVLPE reikalingi dideli įsipareigojimai
vykdyti sudėtingas ir įvairiapuses reformas. Tam būtini tvirti
instituciniai gebėjimai. Reformos gali būti politiškai
sudėtingos ir jose turi dalyvauti verslo bendruomenė bei kiti
suinteresuotieji subjektai. Kad galėtų derėtis, šalys
partnerės turi būti PPO narės ir atsižvelgti į svarbiausias
rekomendacijas, leidžiančias joms vykdyti atitinkamus
įsipareigojimus. Be to, jos turi būti padariusios pakankamą
pažangą siekdamos bendrų vertybių ir principų. Prekyba daugiausia paremta dvišaliu ES ir
kiekvienos partnerės požiūriu. Taip pažangiausios šalys gali
sparčiau keistis ir yra laikomasi diferenciacijos principo. Šis principas
taip pat atitinka ilgalaikę tarp ES ir jos EKP partnerių
besiformuojančios ekonominės bendrijos viziją[6].
Regionų ekonominė integracija yra svarbi skatinant partnerių
tarpusavio prekybą ir platesnių ekonominių tinklų
kūrimą. Ilgainiui tokios bendrijos pagrindas būtų bendra
reguliavimo sistema ir geresnės EKP partnerių ir ES prekių bei paslaugų
galimybės patekti į rinką. Laikantis tokio požiūrio,
partnerės, kuriose yra visiškai veikiantys nepriklausomi teismai, yra
efektyvi viešoji administracija ir kurios yra padariusios didelę
pažangą naikindamos korupciją, galėtų prisijungti prie nereguliuojamos
prekių vidaus rinkos erdvės. Taip galėtų įvykti,
jeigu dalyvaujančios šalys pasiektų pakankamą administracinio ir
teisinio patikimumo lygį. Trumpuoju laikotarpiu partnerėms, kurios
nėra pasirengusios ar nenori pradėti IVLPE derybų, galima taikyti
kitas prekybos skatinimo ir lengvinimo priemones. Atsižvelgdama į
kiekvienos šalies partnerės aplinkybes ir užmojų lygį, ES sieks
esamuose susitarimuose arba tebevykstančiose derybose išplėsti prekybos lengvatas, visų pirma tuose
sektoriuose, kurie gali geriausiai ir tiesiogiai paskatinti partnerių
ekonomikos augimą, įskaitant asimetriją vykstant
liberalizacijai, kad būtų atsižvelgta į kiekvienos šalies
partnerės aplinkybes. Daugiau prekių į rinką galėtų
patekti sudarant pramonės produktų atitikties
vertinimo ir pripažinimo susitarimus (PPAVPS), nes
taip konkrečių sektorių pramonės produktai galės
laisvai judėti abiem pusėms pripažįstant atitikties
sertifikatus. PPAVPS siekiama apimti visus sektorius, kuriuose teisės
aktai suderinti ES lygmeniu. Šį etapą pasiekęs partneris iš
esmės prisijungtų prie ES, EEE ir Turkijos pramonės
produktų laisvosios prekybos erdvės.
Įgyvendinti PPAVPS gali padėti glaudus bendradarbiavimas su Europos
įstaigomis ir organizacijomis standartizacijos, atitikties vertinimo ir
metrologijos srityse. Siekdama paspartinti PPAVPS parengimą, Komisija yra
pasirengusi didinti mūsų partneriams teikiamą techninę
pagalbą. Jau 2011 m. PPAVPS gali būti pasirašyti su Tunisu ir Egiptu.
Tolesnė pažanga galima skatinant prekybos
srautus tarp šalių partnerių ir pačioje ES. Spartus naujosios Visos
Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių
kilmės taisyklių regioninės konvencijos įgyvendinimas bus
dar vienas svarbus dalykas Pietų partnerėms. Komisija išnagrinės,
kaip konvenciją būtų galima išplėsti kitiems EKP
partneriams, ir pateiks atitinkamus pasiūlymus. ES, dalydamasi viešojo sektoriaus patirtimi,
taip pat taikydama išsamias institucijų kūrimo programas ir kitus
mechanizmus, kaip antai porinius projektus ir TAIEX[7], toliau rems reformas, kad padėtų partnerėms stiprinti
savo pajėgumą. Šios priemonės partnerėms padės atitikti
maisto saugos, gyvūnų ir augalų sveikatos, gyvūnų
gerovės standartus ir taip padidinti savo eksporto galimybes. Be to, kad padėtų modernizuoti žemės ūkio
sektorių, ES pasiūlys kaimo plėtros programas, siekdama, be kita
ko, padėti gerinti žemės ūkio ir maisto produktų
kokybę. 2.3. Sektorių
bendradarbiavimo stiprinimas Mes: · stiprinsime sektorių bendradarbiavimą, ypatingą dėmesį skirdami žinioms ir inovacijoms, klimato kaitai ir aplinkai, energetikai, transportui ir technologijoms; · padėsime šalims partnerėms dalyvauti pasirinktų ES agentūrų ir programų darbe. Glaudesnis bendradarbiavimas gali vykti
visuose vidaus rinkai svarbiuose sektoriuose, pradedant socialine politika, visuomenės
sveikata ir baigiant vartotojų apsauga, statistika, įmonių
teise, moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra, jūrų
politika, turizmu, kosmosu ir daugeliu kitų. Bendradarbiavimas ir mainai
gerokai suaktyvės, laikantis požiūrio „daugiau už daugiau“ (angl.
„more for more“) tokiose srityse: ·
ES savo kaimynėms partnerėms siūlys imtis
bendros žinių ir inovacijų erdvės kūrimo
veiksmų. Taip būtų sujungtos kelios esamos bendradarbiavimo
kryptys: politinis dialogas, nacionalinių ir regioninių
gebėjimų stiprinimas, bendradarbiavimas mokslinių tyrimų bei
inovacijų srityje ir didesnės studentų, tyrėjų ir
akademikų judumo galimybės. Kartu bus plečiamas
bendradarbiavimas aukštojo mokslo srityje, didinant paramą studentų
ir akademinio personalo judumui įgyvendinant universitetų
partnerystės programas (Erasmus Mundus) ir konstruktyviai
bendradarbiaujant universitetų modernizavimo srityje (programa Tempus). ·
ES kartu su savo kaimynėmis imsis bendrų
veiksmų dėl klimato kaitos stiprindama bendradarbiavimą
siekiant anglies dioksido mažinimo tikslų, didinant atsparumą klimato
poveikiui (adaptacija) ir atsižvelgiant į Kankuno susitarimo
įgyvendinimą bei siekiant išsamios pasaulinės klimato tvarkos.
ES ir šalys partnerės taip pat turėtų siekti aukštesnio aplinkos apsaugos[8] lygio,
kad būtų
įgyvendinti griežtesni oro ir vandens kokybės standartai, pagerintas
aplinkos apsaugos valdymas, veiksmingiau naudojami ištekliai, saugoma
biologinė įvairovė bei ekosistemos ir remiamos būtinos
investicijos į infrastruktūrą. ·
Bendradarbiavimas energetikos srityje paspartės sustiprinus energetikos politikos dialogą,
kuriuo siekiama tolesnės rinkos integracijos, didesnio energetinio
saugumo, paremto susieto reguliavimo sistemomis, įskaitant saugumo ir
aplinkos apsaugos standartų sistemas, naujos atsinaujinančiosios
energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo partnerystės
plėtojimą bei branduolinį saugumą. Vidutinės
trukmės laikotarpiu Energijos bendrijos sutartis galėtų
būti imta taikyti jos šalimis dar nesančioms kaimyninėms
valstybėms arba, remiantis pagal šią sutartį įgyta
patirtimi, įsteigta papildoma ES ir pietinių Viduržemio jūros
regiono šalių energetikos bendrija. ·
Komisija siūlys naują bendradarbiavimo transporto
srityje sistemą, kuria siekiama glaudesnės transporto sektoriaus
rinkos integracijos, visų pirma išplečiant transeuropinius transporto
tinklus (TEN-Ts) į šalis partneres, naikinant administracines kliūtis,
daugiausia dėmesio skiriant saugumo bei saugos klausimams (įskaitant
oro ir geležinkelių eismo valdymo ir jūrų transporto klausimus)
ir stiprinant bendradarbiavimą su įvairiomis ES transporto
agentūromis. ·
Komisija taip pat palaiko strategiškesnį
požiūrį ir bendradarbiavimą jūrų
reikalų srityje ir sieks stiprinti
bendradarbiavimą jūrų sektoriuose, taip pat sudarys sąlygas
tvariai ekonominei plėtrai. ·
Pastarieji įvykiai pietinėse Viduržemio
jūros regiono šalyse parodė informacinių ir ryšių
technologijų (IRT), kaip politinių ir socialinių
pokyčių priemonių, svarbą. Todėl bendradarbiavimas su
šalimis partnerėmis bus sustiprintas skaitmeninės ekonomikos
plėtrai remti, o IRT bus naudojamos nacionaliniams ir pasauliniams
uždaviniams spręsti. Galiausiai ES toliau padės šalims
partnerėms dalyvauti joms prieinamų ES agentūrų ir ES
programų veikloje[9]. Tai siūloma jau
kelerius metus ir lėmė tam tikrą bendradarbiavimą, pvz.,
narkotikų stebėjimo ar aviacijos saugumo srityse. Komisija sudarys
programų, kuriose partneriai gali dalyvauti pirmenybės tvarka,
sąrašą ir daugiausia siūlys galimybes jaunimo ir žmonių
tarpusavio ryšiams palaikyti. Ji taip pat teiks paramą šalims
partnerėms vykdant teisės aktų nustatytas jų dalyvavimo ES
agentūrų veikloje sąlygas ir padės padengti tam tikras
susijusias dalyvavimo išlaidas. 2.4. Migracija ir judumas Mes: · sieksime vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo, taikomo pasirinktiems EKP partneriams, ir vizų režimo liberalizavimo didžiausią pažangą padariusiems partneriams; · plėtosime esamą ir steigsime naują judumo partnerystę; · padėsime valstybėms narėms visapusiškai pasinaudoti ES vizų kodekso siūlomomis galimybėmis. Judumas ir žmonių tarpusavio ryšiai turi
esminę reikšmę skatinant savitarpio supratimą ir ekonominę
plėtrą. Šie dalykai neišvengiamai būtini prekybai, visų
pirma prekybai paslaugomis, taip pat idėjų mainams, inovacijų
sklaidai, užimtumo skatinimui ir socialinių klausimų sprendimui,
tvirtų įmonių, universitetų ir pilietinės
visuomenės organizacijų santykių kūrimui. Darbo jėgos judumas – tai ta sritis,
kurioje ES ir jos kaimynai gali vieni kitus papildyti. ES darbo jėga
senėja ir kai kuriose srityse ims trūkti darbuotojų.
Mūsų kaimynai turi išsilavinusių, jaunų ir talentingų
darbuotojų, galinčių užpildyti šį trūkumą. Kad
pritrauktų šių darbuotojų, ES, suvokdama protų
nutekėjimo grėsmę, gali imtis papildomų
švelninančių paramos priemonių. Šalys partnerės taip pat yra svarbios
neteisėtų migrantų kilmės ir tranzito šalys.
Bendradarbiavimas kovojant su neteisėta migracija turi esminę
reikšmę mažinant žmonių kančias ir dėl to
didėjantį nesaugumą. Toks bendradarbiavimas bus viena iš
sąlygų, kuria bus grindžiama judumo partnerystė. EKP siekiama sukurti
abipusiškai naudingą požiūrį, paremtą ekonominės
plėtros šalyse partnerėse ir ES, gerai valdomos teisėtos
migracijos, sienų valdymo gebėjimų ugdymo, prieglobsčio ir
veiksmingo teisėsaugos bendradarbiavimo sąveika. Šis požiūris
atitinka tris ES visuotinio požiūrio ramsčius ir neseniai
priimtą Komunikatą dėl migracijos[10]: nuo šio požiūrio taip pat neatskiriama geresnis teisėtos
migracijos organizavimas, kuo didesnio teigiamo migracijos poveikio
plėtrai skatinimas, sienų ir migracijos valdymo gebėjimų
ugdymas. Migrantų teisių rėmimas ir pagarba taip pat yra
neatsiejama šio požiūrio dalis. Judumo partnerystė pateikia išsamias sistemas, skirtas užtikrinti, kad asmenų
judėjimas tarp ES ir trečiosios šalies būtų tinkamai
valdomas. Kuriant tokią partnerystę sujungiamos visos priemonės,
užtikrinančios, kad judumas būtų abipusiškai naudingas. Jas
taikant, galima geriau naudotis teisėtos migracijos kanalais, stiprinti
sienų valdymo gebėjimus ir valdyti neteisėtą
migraciją. Ši partnerystė gali apimti iniciatyvas, kuriomis šalims
partnerėms padedama kurti arba gerinti darbo migracijos valdymą,
įskaitant įdarbinimą, profesinį ir kalbų mokymą,
įgūdžių ugdymą ir pripažinimą, taip pat migrantų
grąžinimą ir reintegraciją[11]. Siekdama didinti piliečių, visų
pirma studentų, tyrėjų ir verslininkų judumą tarp
šalių partnerių ir ES, Komisija ragina valstybes nares visapusiškai pasinaudoti
ES vizų kodekso teikiamomis galimybėmis. Ji ištirs, kaip
valstybėms narėms galima padėti vykdyti šį procesą ir
stebėti įgyvendinimą. Šiomis aplinkybėmis turėtų
būti akcentuojamos galimybės netaikyti vizos mokesčio ir išduoti
daugkartinio atvykimo vizą nurodytoms teikiančiųjų prašymus
dėl vizos kategorijoms. Iki šiol judumo partnerystė sukurta su
Moldovos Respublika ir Gruzija. Komisija mano, kad įvairios mūsų
kaimyninės šalys būtų geros tokios partnerystės
kandidatės. Komisija sieks baigti derybas su Armėnija ir pasirengti pradėti
derybas su, pvz., Maroku, Tunisu ir Egiptu[12]. ES toliau padės Ukrainai ir Moldovos Respublikai
stengiantis įgyvendinti vizų režimo liberalizavimo veiksmų
planus. Paprastindama vizų išdavimo tvarką ir su Rytų
partnerystės šalimis galiojančius ar rengiamus readmisijos
susitarimus, ES taip pat turėtų siekti sudaryti vizų išdavimo
supaprastinimo susitarimus, tuo pat metu ir readmisijos susitarimus, su
Pietų šalimis partnerėmis. Laikantis visų šių susitarimų,
reikės bendradarbiauti su ES migracijos, judumo ir saugumo klausimais.
Reikės imtis specialių kelio neteisėtai migracijai užkirtimo priemonių,
veiksmingai valdyti sienas, užtikrinti dokumentų saugumą ir kovą
su organizuotu nusikalstamumu, įskaitant prekybą žmonėmis ir
neteisėtą migrantų gabenimą. Ilgainiui kiekvienu
konkrečiu atveju reikėtų apsvarstyti laipsniškus vizų režimo
liberalizavimo veiksmus, jeigu yra sudarytos gerai valdomo ir saugaus judumo
sąlygos. Prieglobsčio
srityje ES padės stiprinti tarptautinę apsaugą regione, toliau
įgyvendindama Baltarusijai, Moldovos Respublikai ir Ukrainai skirtą
regioninės apsaugos programą. Jeigu bus įmanoma, ji taip pat
pradės įgyvendinti Egiptui, Libijai ir Tunisui skirtą
regioninės apsaugos programą. Bus remiamos ir kitos pavienių EKP
partnerių iniciatyvos šioje srityje. Pabėgėlių
perkėlimas ES turi būti sudedamoji ES pastangų remti kaimynines
šalis, į kurias plūsta dideli pabėgėlių srautai,
dalis. 3. Siekis plėtoti veiksmingą
regioninę partnerystę įgyvendinant Europos kaimynystės
politiką Nors ES visiškai
pripažįsta kaimyninių šalių įvairovę, partnerystę
siūlo kiekvienai atskirai kaimynei, taikydama bendrą politiką,
paremtą tarpusavio atskaitomybe. EKP rytų ir pietų aspektais bus
siekiama šią bendrą politiką papildyti skatinant regioninį
bendradarbiavimą ir plėtojant regionų sąveiką bei
reakciją į konkrečias kiekvieno regiono geografines, ekonomines
ir socialines problemas. Šie aspektai grindžiami skirtingu ES praeityje
vykdytos regionų politikos istoriniu paveldu. Pietuose penkiolika
metų trukęs Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių
bendradarbiavimas visose santykių srityse neseniai papildytas iniciatyva
„Viduržemio jūros sąjunga“ (angl. „Union for the Mediterranean“). Per
pastaruosius dvejus metus Rytų partnerystė labai pagyvino ES ir jos
rytinių kaimynių santykius. 3.1. Rytų partnerystės
stiprinimas Mes: · imsimės tolesnių veiksmų asociacijos susitarimams, įskaitant IVLPE, sudaryti ir įgyvendinti; · sieksime demokratizacijos; · sieksime vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo ir liberalizavimo proceso; · stiprinsime sektorių bendradarbiavimą, visų pirma kaimo plėtros srityje; · informuosime apie Rytų partnerystės naudą piliečiams; · daugiau dirbsime su pilietine visuomene ir socialiniais partneriais. Pradėjus Rytų partnerystės
programą sutvirtėjo santykiai su Rytų Europos ir Pietų
Kaukazo šalimis partnerėmis. Ji padėjo pradėti ir sutvirtinti
sunkų pokyčių procesą. Per
pastarąjį dešimtmetį regione padaryta bendra pažanga siekiant
demokratijos, įskaitant režimų pasikeitimo atvejus. Regionas toliau
patiria didelių ekonominių problemų: jame daug skurdo, dideli
skirtumai tarp šalių, be to, jis lengvai pasiduoda išorės veiksniams
ir įtakai. Partnerės skirtinga apimtimi
įgyvendina svarbiausius Rytų partnerystės elementus (pvz.,
pagarbą visuotinėms demokratijos vertybėms, žmogaus teisėms
ir teisinei valstybei; nuolatines pastangas vykdyti reformas; didesnio
dėmesio užsitęsusiems konfliktams spręsti skyrimą). Nors kai kurios šalys yra aiškiai pasiryžusios pasinaudoti visomis
jos galimybėmis, kai kurios daro tik nenuoseklią pažangą. ES
pasirūpins, kad daugiausia naudos iš Rytų partnerystės
gautų didžiausią pažangą padariusios ir vykdyti
partnerystės pagrindą sudarančias demokratines reformas
labiausiai pasiryžusios partnerės. Kartu Rytų partnerystės
priemones reikia geriau pritaikyti prie kiekvienos šalies aplinkybių,
remiantis per pirmąjį jos įgyvendinimo etapą įgyta
patirtimi, visų pirma nustatant priemones, kurios sutrumpintų
ilgą laikotarpį, reikalingą deryboms dėl daug klausimų
apimančių ir sudėtingų asociacijos susitarimų. Asociacijos susitarimai (AS), kurių dauguma apima IVLPE, kiekvienai Rytų
partnerystės šaliai suteikia galimybę pasirinkti, kiek plačiai
ji nori siekti integracijos ir reformų pažangos. Jausdamos nuolatinį ES
įsipareigojimą ir paramą, šalys partnerės susitarimą
gali naudoti kaip teisės aktų ir institucijų konvergencijos
priemonę. Asociacijos susitarimai apima derinimą su ES teise,
normomis ir standartais, taip užtikrinant laipsnišką ekonominę
integraciją į vidaus rinką. Derybos
dėl asociacijos susitarimų pradėtos su penkiomis šalimis
partnerėmis, be to, jos suteikia patikimą politinį pagrindą
plėtoti santykius. IVLPE derybos pagal AS pradėtos su Ukraina ir bus
pradėtos su kitomis partnerėmis, kai tik bus įvykdytos reikiamos
sąlygos. Nepaisant palyginti nedidelės apimties ir todėl
ribotų prekybos mainų tarp Rytų partnerystės šalių ir
ES, ES teikia didelį prioritetą IVLPE kaip efektyvioms politinių
ir ekonominių ES ir jos Rytų kaimynių ryšių stiprinimo
priemonėms. Kad padėtų šalims partnerėms plėtoti nuodugnioms
reformoms būtinus administracinius gebėjimus, Rytų
partnerystė taip pat suteikia galimybę įgyvendinti išsamias institucijų
kūrimo programas. Be to, numatyta naujausia ES priemonė – bandomosios
regioninės plėtros programos, skirtos padėti partneriams
įveikti ekonominius, socialinius ir regioninius skirtumus. Jos padės
partneriams sukurti atitinkamas struktūras ir imtis reikiamos veiklos
regioniniams uždaviniams spręsti. Kai kurios Rytų partnerystės šalys
didelę reikšmę teikia savo Europos tapatybei, o glaudesnių
santykių su ES plėtotei tvirtai pritaria visuomenė.
Politinės asociacijos ir ekonominės integracijos proceso, kurį
Rytų partnerystė suteikia galimybę įgyvendinti, esmę
taip pat sudaro vertybės, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga, –
laisvė, demokratija, pagarba žmogaus teisėms bei pagrindinėms
laisvėms ir teisinė valstybė. Tai yra tos pačios vertybės,
kurios įtvirtintos Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje ir
kuriomis grindžiami 8 ir 49 straipsniai. Žmonių tarpusavio ryšiai – svarbi
partnerystės dalis. ES toliau padės Ukrainai ir Moldovos Respublikai
įgyvendinti vizų režimo liberalizavimo veiksmų planus. Šie
planai galėtų tapti pavyzdiniu modeliu kitoms Rytų
partnerystės šalims. Per tą laiką Rytų partnerystės
šalys turėtų visapusiškai pasinaudoti vizų išdavimo tvarkos
supaprastinimo teikiamomis galimybėmis. Rytų partnerės naudodavosi penkiomis
pavyzdinėmis iniciatyvomis[13] sienų
valdymo, MVĮ plėtros, bendradarbiavimo energetikos klausimais,
civilinės saugos ir aplinkos valdymo srityse. Dabar šios programos bus
geriau pritaikytos dvišaliams partnerystės tikslams siekti. Pavyzdžiui, veiksmai pagal integruotą pavyzdinę sienų
valdymo iniciatyvą vis labiau orientuojami į paramą partneriams,
šiems vykdant vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo ir liberalizavimo
sąlygas. Rytų partnerystės dvišalės ir daugiašalės
veiklos matomumo skatinimas svarbus siekiant paaiškinti jos naudą
plačiajai visuomenei. Kad sustiprėtų regionų solidarumas,
ES turėtų didinti paramą subregioniniam bendradarbiavimui,
kuriam vykstant daugiausia dėmesio būtų skiriama
konkrečioms temoms dalyvaujant mažiau partnerių. Daugiašalę
sistemą reikia taikyti strategiškiau siekiant mūsų
partnerių dvišalių santykių pažangos, įskaitant ir konfliktų
sprendimo srityje. Laikydamasi atnaujintos EKP tikslo
pagrindinį dėmesį skirti visuomenės ryšiams, ES skatins
aktyviau palaikyti ryšius su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant
parlamentus, priklausančius Europos Parlamento sukurtai EURONEST sistemai,
su regioniniais veikėjais bendradarbiaudama su Regionų komitetu,
verslo įmonių lyderiais, vykstant Rytų partnerystės verslo
forumui, ir pilietine visuomene bei socialiniais partneriais, remiantis
Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumu ir jo
nacionalinėmis platformomis. Bendradarbiaujant pagal Rytų
partnerystės iniciatyvą politinis dialogas bus tęsiamas tokiose
srityse: ·
švietimas, jaunimas ir kultūra: didesnis
dalyvavimas Erasmus Mundus, Tempus, Youth in Action ir eTwinning
programose; naujų būsimų ES programų, kaip antai Rytų
partnerystės šalims skirta mokymosi visą gyvenimą programa,
pradėjimas; 2009–2010 m. specialiųjų veiksmų kultūros
programos ir Rytų partnerystės kultūros programos
įgyvendinimo veiksmai; ·
transportas: ES ir jos rytinių partnerių
infrastruktūros tinklų sujungimas; ·
energetika, aplinka, klimato kaita: aktyvesnis
dialogas įsteigus Rytų Europos energijos vartojimo efektyvumo ir
aplinkos apsaugos partnerystę (E5P) ir Ukrainos bei Moldovos Respublikos
prisijungimas prie Europos energijos bendrijos sutarties siekiant stiprinti
bendradarbiavimą energetinio saugumo srityje; ·
dalijimasis žiniomis, moksliniai tyrimai ir
informacinė visuomenė: visiškas mokslinių tyrimų ir regiono
švietimo bendruomenių integravimas į e. infrastruktūrą
(pvz., GÉANT visos Europos duomenų tinklas, skirtas tinklams kurti, ir
tinklams bei paskirstomajai kompiuterijai skirta Europos tinklo
infrastruktūra); ·
muitinių ir teisėsaugos klausimai
remiantis strateginėmis muitinių bendradarbiavimo su Ukraina,
Moldovos Respublika ir Baltarusija programomis, taip pat bendradarbiavimas
kovos su kontrabanda srityje; ·
kaimo plėtros priemonės (pagal Europos
žemės ūkio ir kaimo plėtros kaimynystės programą); ·
užimtumo ir socialinė politika; ·
teisingumas, laisvė ir saugumas pagal
Rytų partnerystės teisingumo ir vidaus reikalų veiksmų
planą; jis bus pristatytas vėliau šiais metais pagal Stokholmo
programą[14], įskaitant judumo
partnerystę; ·
bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP). ES valstybės narės, trečiosios
šalys ir tarptautinės finansų įstaigos (TFĮ) parodė
suinteresuotumą siekti Rytų partnerystės tikslų ir remti
strateginės reikšmės projektus. Papildomi ištekliai sutelkiami iš
kaimynystės investicijų programos (KIP), dvišalių
partnerysčių ir TFĮ, visų pirma EIB, ERPB ir Pasaulio
banko. Toks bendradarbiavimas turėtų vykti dinamiškai ir remtis
MVĮ priemonės, EIB Rytų partnerių priemonės ir
Rytų partnerystės techninės paramos patikos fondo, prie kurio ES
ir valstybės narės raginamos prisidėti, sukūrimu. Rytų partnerystės informavimo ir
koordinavimo grupėje dalyvauja TFĮ ir trečiosios šalys,
suinteresuotos paramos teikėjų koordinavimu, o bendriau – Rytų
partnerystės plėtra, įskaitant Kanadą, Japoniją,
Norvegiją, Rusiją, Šveicariją, Turkiją ir JAV. Šis neoficialus
bendradarbiavimas bus stiprinamas atsižvelgiant į Rytų
partnerystės partnerių interesus. Antrasis Rytų partnerystės
aukščiausiojo lygio susitikimas įvyks 2011
m. rugsėjo mėn. Varšuvoje. Po jo Europos Komisija ir vyriausiasis
įgaliotinis, remdamiesi susitikimo rezultatais, pateiks veiksmų
planą, pagal kurį bus galima ateityje įgyvendinti Rytų
partnerystę. 3.2. Demokratijos ir bendros gerovės
partnerystės kūrimas pietinėse Viduržemio jūros regiono
šalyse Mes: · imsimės įgyvendinti išsamias institucijų kūrimo programas, panašias į tas, kurios jau įgyvendintos kartu su Rytų partnerėmis; · pradėsime dialogą dėl migracijos, judumo ir saugumo su Tunisu, Maroku ir Egiptu (pirmas žingsnis siekiant judumo partnerystės); · stiprinsime Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių pramoninį bendradarbiavimą; · pradėsime bandomąsias žemės ūkio ir kaimo plėtros rėmimo programas; · Viduržemio jūros sąjungą orientuosime į konkrečius projektus, duosiančius aiškią naudą Viduržemio jūros regiono gyventojams; · plėtosime subregioninį bendradarbiavimą; · stiprinsime dialogą dėl užimtumo ir socialinės politikos. EKP turi pateikti didelių užmojų
atsaką į labai svarbius pastarojo meto pokyčius pietinėse
Viduržemio jūros šalyse. Kovo 8 d. išleistame bendrame Komunikate ES
ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė
siekiant demokratijos ir bendros gerovės[15] išdėstyti
pirmieji ES pasiūlymo steigti naują partnerystę su
partnerėmis, vykdančiomis demokratijos kūrimo ir plataus masto
reformų procesus, elementai. Į šį komunikatą perkeltos trys
pagrindinės kryptys, kurių laikydamasi ES ketina toliau plėtoti
savo santykius su Viduržemio jūros regiono partnerėmis: tai – demokratinė
pertvarka ir institucijų kūrimas; tvirtesnė partnerystė su
žmonėmis; tvari ir integracinė ekonominė plėtra.
Įgyvendinant įvairią politiką ir priemones,
partnerystė bus visapusiška ir plati, tačiau aiškiau diferencijuota
pagal konkrečius poreikius ir kiekvienos partnerės užmojų
lygį. ES jau dalyvauja santykių su daugeliu partnerių stiprinimo
procese, visų pirma suteikdama „aukštesnio lygio statusą“[16]. Demokratijos ir bendros gerovės partnerystę
su ES norintys steigti partneriai turėtų daryti pažangą
svarbiausiose 1.1 skyriuje nurodytose srityse. Ilgalaikė didžiausią
pažangą pasiekusių mūsų Viduržemio jūros regiono
partnerių vizija yra glaudi politinė asociacija su ES ir
ekonominė integracija į vidaus rinką. Trumpuoju laikotarpiu
pažangą reformų srityje darantiems partneriams bus prieinamos šios toliau
nurodytos galimybės. Bus parengtos
demokratiniams pokyčiams remti skirtos išsamios institucijų
kūrimo programos, panašios į tas, kurios buvo įgyvendintos
su rytinėmis kaimynėmis; jos suteiks nemažai patirties ir
finansinę paramą svarbiausių administracinių institucijų
(muitinės, vykdymo institucijų, teisingumo) gebėjimams formuoti
ir pirmiausia bus skirtos toms institucijoms, kurioms labiausiai reikia tvarios
demokratizacijos. Kurdama
tvirtesnę partnerystę su žmonėmis,
Komisija pradės dialogą dėl migracijos, judumo ir saugumo su,
pvz., Tunisu, Maroku ir Egiptu (tai bus pirmas žingsnis judumo
partnerystės link). Šie pasiūlymai išsamiau išdėstomi Komunikate
dėl migracijos, judumo ir saugumo pietinėse kaimyninėse šalyse[17].
Taip pat bus plečiamas mokyklų bendradarbiavimas (eTwinning), studentų
ir akademinio personalo judumas įgyvendinant universitetų partnerystę
(Erasmus Mundus), konstruktyvus bendradarbiavimas siekiant
universitetų modernizavimo (Tempus) ir jaunimo judumas (Youth in
Action) siekiant teikti geresnę paramą jaunimui. Gali būti
remiamos ir naujos kultūros iniciatyvos. Kad trumpuoju laikotarpiu
įgyvendintų tvarią ir integracinę ekonominę
plėtrą, ES stengsis plėsti esamų asociacijos
susitarimų nuostatas dėl prekybos, užbaigdama tebevykstančias
derybas dėl žemės ūkio ir paslaugų bei įsisteigimo
teisės. Pasirinktoms pietinėms kaimynėms taip pat bus suteikta
galimybė pradėti rengtis būsimoms deryboms dėl IVLPE. Kartu
su struktūrinėmis korekcijomis, susietomis su rinkos atvėrimu ir
integracinio augimo skatinimu, Komisija finansuos bandomąsias žemės
ūkio ir kaimo plėtros programas ir, remdamasi Rytų
partnerystės patirtimi, bandomąsias regioninės plėtros
programas. Komisija skatins Europos ir Viduržemio
jūros regiono šalių pramonės bendradarbiavimą, toliau
įgyvendinama Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių
įmonių chartiją ir pritaikydama chartiją MVĮ
poreikiams, laikydamasi ES smulkiojo verslo akto ir dalydamasi gerąja
patirtimi bei atverdama prioritetinių sektorių (tekstilės,
turizmo, žaliavų) veiklą ir tinklus. Ji stiprins dialogą
dėl užimtumo ir socialinės politikos ir skatins veiksmingą
socialinį dialogą, pasitelkdama ir Europos ir Viduržemio jūros
regiono šalių socialinio dialogo forumą.
Bendradarbiavimas regionų lygmeniu reguliavimo srityje galėtų
padėti vykdyti prekybos mainus ir gerinti investicijų aplinką. Veiksmingo,
saugaus ir tvaraus Viduržemio jūros regiono šalių
įvairiarūšio transporto tinklo sukūrimas irgi padės siekti
tvarios ir integracinės ekonominės plėtros. Komisija jau dabar
kartu su EIB ir Tarptautine jūrų organizacija numato bandomuosius
veiksmus Viduržemio jūros regiono jūrų sektorių
bendradarbiavimui gerinti. Viduržemio jūros
sąjunga (VJS), papildanti
dvišalius ES ir partnerių santykius, turėtų padidinti galimybes
organizuoti veiksmingą ir į rezultatus orientuotą regioninį
bendradarbiavimą. Be to, ji užtikrina integracinį
regioninio bendradarbiavimo Viduržemio jūros regione pobūdį, apimant
tokias šalis kaip Turkija ir Vakarų Balkanų šalys. Vyriausiasis
įgaliotinis ir Komisija pagal Lisabonos sutartį yra pasirengę
atlikti aktyvesnį vaidmenį VJS. Norint atgaivinti VJS, reikia
laikytis pragmatiškesnio ir projektų vykdymu grindžiamo požiūrio. VJS
sekretoriatas turi veikti kaip centras, kuris suburtų valstybes, EIB,
tarptautines finansų įstaigas ir privatųjį sektorių
konkretiems strateginės reikšmės ekonominiams regiono projektams
vykdyti ir darbo vietoms kurti, inovacijoms diegti ir augimui skatinti.
Šalių partnerių dalyvavimas šiuose projektuose galėtų
būti paremtas kintamos geometrijos principu, atsižvelgiant į jų
poreikius ir interesus. Bendras konkrečių infrastruktūros
projektų finansavimas iš ES biudžeto galėtų būti teikiamas
taikant Kaimynystės investavimo priemonę. Dabartinėmis
ekonominėmis ir politinėmis aplinkybėmis Paryžiaus
aukščiausiojo lygio susitikime nustatyti pavyzdiniai projektai išlieka
visiškai aktualūs, konkrečiai – Viduržemio jūros regiono
saulės energijos planas, Viduržemio jūros regiono taršos mažinimas
arba jūros ir sausumos greitkelių plėtra, Viduržemio jūros
regiono šalių verslo plėtros iniciatyva. Siekiant remti tvarią
plėtrą, didesnę pirmenybę reikėtų teikti
esamų regioninių susitarimų, pvz., Barselonos konvencijos
dėl Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos įgyvendinimui.
Galiausiai duoti naudos ir
sukurti didesnį solidarumą gali subregioninis bendradarbiavimas, kuriame dalyvautų mažiau kaimyninių
šalių ir dėmesys būtų sutelktas į konkrečias
temas. Subregioninį bendradarbiavimą Magrebe būtų galima
paskatinti, pavyzdžiui, remiant daugiau fizinių jungčių.
Netrukus ES pateiks konkrečius pasiūlymus, taip pat ir dėl to,
kaip padėti galimam regiono sienų atvėrimui. 4. Supaprastintos ir nuoseklios politikos
ir programų sistema 4.1. Aiškesni prioritetai,
griežtinant politinį valdymą Mes: · EKP veiksmų planus įgyvendinsime ir ES paramą skirsime mažesniam prioritetų, grindžiamų tikslesniais kriterijais, skaičiui. Pastaraisiais metais sutvirtėjo dvišaliai
ES ir kiekvienos iš jos kaimynių santykiai. Glaudus ir aktyvus dialogas plėtojamas
ne tik bendrais politiniais klausimais, bet ir visose konkrečiose
mūsų bendradarbiavimo srityse. Šie itin glaudūs santykiai ir
aukštesnis įsipareigojimų lygmuo suteikia pagrindą pradėti
gerokai aktyvesnį politinį dialogą ir bendradarbiavimą. Lisabonos sutartyje numatytos nuoseklios ir darnios Europos
Sąjungos politikos bei programų įgyvendinimo priemonės,
sujungiant ES užsienio ir paramos politikos kryptis, kurias anksčiau
koordinavo skirtingos institucijos. Šalys
partnerės ir valstybės narės sutaria, kad reikšmingesnį
vaidmenį turinčios asociacijos tarybos leistų išsamiau
diskutuoti politiniu lygmeniu. Tačiau politinis dialogas
neturėtų sumenkti iki kasmetinių diskusijų atitinkamoje asociacijos
taryboje: atsižvelgiant į konkrečias sąlygas, reikėtų
numatyti dažnesnes ad hoc diskusijų galimybes. Labiau
nepertraukiamas ir glaudesnis politinis dialogas yra mūsų bendriems
uždaviniams spręsti būtino pasitikėjimo kūrimo pagrindas.
Be to, Komisija ketina su atitinkamomis šalių partnerių
ministerijomis stiprinti dialogą dėl sektorinės politikos (pvz.,
energetikos, švietimo, jaunimo reikalų, migracijos ir transporto). Nors EKP veiksmų planai
tebėra mūsų bendradarbiavimo pagrindas, ES partneriams
siūlys daugiausia dėmesio skirti keletui trumpojo ir vidutinės
trukmės laikotarpio prioritetų, taikyti tikslesnius kriterijus ir
aiškesnę veiksmų seką. ES atitinkamai
pritaikys savo finansinės paramos prioritetus. Nustačius
prioritetų sąrašą nusistovės politinis tempas, o ES ir
kiekviena kaimynė galės lengviau per abiejų pusių
suderintą laiką pasiekti svarbiausius rezultatus. Be to, taip bus
galima geriau susieti politinius tikslus ir paramos programas. Tuo remiantis
programavimo dokumentus galima supaprastinti ir daugiausia dėmesio skirti
veiksmų planų prioritetams, pagal kuriuos reikalinga konkreti ES
parama, nustatyti. Tolesnio finansinės paramos teikimo
paprastinimo bus siekiama rengiant naująjį Europos kaimynystės priemonės
reglamentą pagal kitą daugiametę finansinę programą,
kad būtų praktiškai įgyvendintas poreikis turėti
lankstesnę ir sutelktesnę finansinės paramos teikimo tvarką. Kartu ES toliau kasmet rengs pažangos įgyvendinant
veiksmų planus ataskaitas. Ataskaitose daugiau dėmesio bus skiriama
demokratijai, o ilgainiui bus sukurta tvirtesnė šiose ataskaitose
vertinamų rezultatų, pagalbos ir finansinės paramos dydžio sąsaja.
4.2. Finansavimas Mes: · atsižvelgdami į šį naują požiūrį, iš naujo sutelksime ir tikslingai paskirstysime numatytas ir programuotas EKPP ir kitų susijusių išorės politikos priemonių lėšas; · iki 2013 m. suteiksime papildomus daugiau kaip 1 mlrd. eurų neatidėliotiniems mūsų kaimynų poreikiams tenkinti; · sutelksime daugiau biudžeto lėšų iš įvairių šaltinių; · sklandžiai įgyvendinsime konkuruojančių biudžeto pasiūlymų teikimo biudžeto valdymo institucijai procesą (2011 m. perkėlimai, 2012 m. taisomasis raštas, 2013 m. perprogramavimas). Naujam kaimynystės politikos
požiūriui, kuris grindžiamas tarpusavio atskaitomybe ir bendru
įsipareigojimu puoselėti visuotines žmogaus teisių, demokratijos
ir teisinės valstybės vertybes, įgyvendinti iki 2013 m.
papildomai reikės iki 1 242 mln. EUR. Į šią
sumą neįeina 5 700 mln. EUR, numatytų pagal
2011–2013 m. Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę. Iškilus
naujiems neatidėliotiniems atvejams, regionui taikomi veiksmai galėtų
būti finansuojami pasitelkiant ES biudžete numatytas temines priemones ir
intervencinius krizės atveju taikomus mechanizmus. Finansinė parama
bus teikiama siekiant toliau stiprinti partnerystę su žmonėmis visame
regione, remti tvarų ir integracinį augimą, tenkinti papildomus
poreikius, atsirandančius dėl šalių partnerių
demokratinės pertvarkos, gerinti Tūkstantmečio vystymosi tikslų
įgyvendinimą ir finansuoti naujas po šios peržiūros kylančias
iniciatyvas, visų pirma partnerystės su visuomene, kaimo ir
regionų plėtros srities iniciatyvas (žr. šio komunikato 3.1 ir 3.2
skyrius). Į šią sumą įeina iki 250 mln. EUR suma iš
ankstesnių paskolų perskirstymo ir rizikos kapitalo operacijų,
kuri bus skirta Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių
investicijų ir partnerystės programai augimui ir užimtumui skatinti,
finansuojant naujas veiklas ir remiant ilgalaikius MVĮ finansavimo
poreikius. Šiuo tikslu Taryba turėtų pritarti Komisijos
pasiūlymui iš dalies pakeisti EKPP reglamento 23 straipsnį. Šie papildomi ištekliai bus suteikti
perskirsčius 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos 4 išlaidų
kategorijos lėšas ir pasinaudojus 2012 m. išlaidų
viršutinės ribos nepaskirstyta marža, ir tiek, kiek reikia, – taikant
lankstumo priemonę. Komisija netrukus pateiks 2012 m. biudžeto
projekto taisomąjį raštą. Šiuo metu Komisija svarsto, kaip
būtų geriausia visą šalies padėtį, susijusią su
demokratija, atskaitomybe, teisine valstybe ir patikimu finansų valdymu,
integruoti į sprendimus dėl biudžeto paramos priemonių, ir savo
požiūrį išdėstys kitame komunikate dėl biudžeto paramos.
Taip kartu turėtų būti užtikrintas reikiamas lankstumas, kad
paramos dydį ir rūšį būtų galima pritaikyti prie
kiekvienos partnerės reformų raidos. 4.3. EIB ir ERPB dalyvavimas Mes: · užtikrinsime papildomas EIB ir ERPB paskolų galimybes, įskaitant ERPB įgaliojimų išplėtimą, kad jie apimtų pasirinktas pietines partneres. Norint remti
didelius infrastruktūros projektus, kurie padėtų sujungti ES su
jos kaimynėmis, paskatinti plėtrą ir spręsti svarbiausius
energetikos, aplinkos ir transporto srities uždavinius, svarbu užtikrinti, kad
Europos investicijų bankas ir kiti regioninės plėtros bankai,
pvz., Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas, turėtų
pakankamai finansinių išteklių. Komisija pritaria EIB išorės
įgaliojimų išplėtimui, kad jie apimtų rytines ir pietines
kaimynes, ir ERPB įgaliojimų išplėtimui, kad šie apimtų
pasirinktas pietines Viduržemio jūros regiono šalis. EIB ir ERPB gali
kartu siekti ES politikos tikslų, maksimaliai pasinaudodami savo lyginamaisiais
pranašumais. ERPB operacijomis pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse
turėtų būti remiami ES politikos tikslai, o ištekliai
neturėtų būti perkeliami iš ES Rytų kaimynystės
operacijų. Patvirtintus
naujuosius EIB išorės įgaliojimus, EIB galėtų daugiau
skolinti su ES garantija visoje ES kaimynystėje. Visų pirma, jeigu
Taryba patvirtintų Europos Parlamento siūlomą papildomą 1
mlrd. EUR skolinimo sumą, 2011–2013 m. EIB galėtų Viduržemio
jūros regiono šalims suteikti beveik 6 mlrd. EUR. Būtinos iki 90 mln.
EUR lėšos bus sutelktos siekiant suteikti biudžeto garantiją, kurios
reikia norint galėti teikti didesnes EIB paskolas Viduržemio jūros
regionui. 4.4. Planavimas 2013 m. ir vėliau Mes: · skatinsime lankstesnį ir paprastesnį pagalbos teikimą pagal programas, po 2013 m. pakeisiančias dabartinę EKPP; · stiprinsime ES, jos valstybių narių ir kitų svarbiausių TFĮ bei dvišalių paramos teikėjų veiksmų koordinavimo pastangas. Savo 2010 m. liepos mėn. išvadose dėl
EKP Taryba pripažino, „kad rinkų atvėrimas, ekonominė
integracija ir reguliavimo suderinimas, taip pat dvišalių santykių
stiprinimo procesas visoje kaimynystėje turi būti vykdomi teikiant
tinkamą finansinę paramą, techninę pagalbą ir
stiprinant gebėjimus“, ir nurodė, kad „pakartotinai svarstys
finansinės paramos klausimą diskusijų dėl kitos
daugiametės finansinės programos metu“. Komisija atnaujintą EKP
viziją ir vidutinės trukmės laikotarpio tikslus apsvarstys savo
pasiūlymuose dėl ES daugiametės finansinės programos po 2013
m.[18]
Svarbiausia finansinė parama šalims partnerėms, paprastai per
dvišalio, regioninio ir tarptautinio bendradarbiavimo programas, bus teikiama
iš pagrindinio finansavimo šaltinio – naujosios Europos kaimynystės priemonės
(EKP). Jos finansavimo lygis turės atspindėti peržiūrėtos
EKP užmojus. Ji turėtų vis dažniau būti grindžiama politikos
kryptimis ir užtikrinti didesnę diferenciaciją, lankstumą,
griežtesnį sąlygiškumą ir paskatas geriausių rezultatų
pasiekusioms šalims, atsižvelgiant į kiekvienos partnerystės užmojus
(pvz., IVLPE derybos). ES parama taip pat galėtų būti vis
dažniau įgyvendinama ją šalims partnerėms skiriant su
sąlyga, kad bus paisoma Sąjungos finansinių taisyklių ir apsaugoti
ES finansiniai interesai. Siekdama kuo labiau padidinti išorės
paramą pagal reformų darbotvarkę, dėl kurios susitarta
pagal EKP, ES sustiprins koordinavimo su ES valstybėmis narėmis,
kitais dvišaliais paramos teikėjais, EIB, ERPB ir tarptautinėmis
finansų įstaigomis pastangas. Tai galėtų būti vykdoma pasitelkiant
bendrą programavimą, imantis bendrų bendradarbiavimo
iniciatyvų ir įgyvendinant drauge finansuojamas programas ir
projektus. Kad pagerintų ES paramos koordinavimą, Europos išorės
veiksmų tarnyba (EIVT) ir Komisijos tarnybos apsvarstys galimybę
kartu su suinteresuotomis valstybėmis narėmis imtis
bandomųjų bendrojo programavimo priemonių pietinėse
kaimyninėse šalyse, kuriose vyksta pereinamieji demokratiniai procesai. Išvados Mūsų
kaimynystė suteikia puikių abiem pusėms naudingos integracijos
ir bendradarbiavimo galimybių, pvz., daug ir išsilavinusių
darbuotojų, dideles rinkas, kurias dar reikia plėtoti, ir abipusiškai
naudingų energetinio saugumo sprendimų. Bendradarbiavimas su
kaimyninėmis šalimis yra vienintelė priemonė spręsti
uždavinius ir grėsmes, kurių nesustabdo valstybių sienos, pvz.,
terorizmo, neteisėtos migracijos, mūsų bendrų
jūrų ir upių taršos problemas. Bendradarbiavimas mums suteikia
galimybę naikinti nestabilumo ir konfliktų šaltinius regione. Pastarąjį
dešimtmetį kelios rytinės ir pietinės kaimyninės šalys
ėmėsi plataus užmojo pereinamojo laikotarpio priemonių. Joms
reikalinga parama šiems procesams sustiprinti. Kitos šalys į šiuos procesus
įsitraukė tik neseniai. Joms taip pat reikalinga mūsų skubi
parama ir jos gali pasimokyti iš kitų partnerių patirties. ES pati,
dirbdama drauge su savo kaimynėmis, suinteresuota remti šiuos pertvarkos
procesus, kad būtų sustiprintos esminės žmogaus teisių,
demokratijos ir teisinės valstybės vertybės bei principai, rinkos
ekonomika ir integracinė, tvari jų politinės ir ekonominės
padėties plėtra. Šia kryptimi
žengiama šiame komunikate išdėstant naują požiūrį į
EKP. Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis ragina Tarybą ir Europos
Parlamentą pritarti komunikato esmei ir teikiamiems konkretiems
pasiūlymams. Dabar ketiname konsultuotis su kaimynėmis, kaip šis
naujas požiūris galėtų būti paverstas atskira partneryste
su kiekviena kaimynine šalimi. Uždavinių daug ir jų
įgyvendinimas gali užtrukti. Visi kartu siekiame demokratiško,
klestinčio ir stabilaus regiono, kuriame gyventi, dirbti ir kurti savo
šalies ateitį galėtų daugiau kaip 800 mln. žmonių, būdami
tikri, kad bus paisoma jų laisvės, orumo ir teisių. FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1 Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas Bendras
Komisijos ir Vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo
politikai komunikatas „Naujas požiūris į kintančią
kaimynystę“ 1.2. Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV/VGB sistemoje[19] Išorės
santykiai 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja
priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja
priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą
ir (arba) parengiamuosius veiksmus[20] X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos
priemonės pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone,
perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai)
strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu
(šia iniciatyva) Europa
pasaulyje. Didinti mūsų įtaką pasaulinėje arenoje 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV/VGB veikla Atitinkama VGV/VGB veikla 19.08
Europos kaimynystės politika ir santykiai su Rusija Konkretūs tikslai, susiję su VGV veikla 1.
Glaudaus ES ir jos kaimynų bendradarbiavimo ir regioninės bei
daugiašalės integracijos sąlygų sudarymas. 2.
ES kaimyninių šalių ekonominių ir sektorinių reformų
rėmimas ir tolesnės integracijos su ES bei pačių
kaimyninių šalių tarpusavio integracijos skatinimas. 3.
Demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės skatinimas ir
padėjimas spręsti konfliktus ES kaimyninėse šalyse. 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų
turėti tiksliniams gavėjams / grupėms. Pernai
atlikus Europos kaimynystės politikos (EKP) strateginę peržiūrą
nustatytos sritys, kuriose politiką galima gerokai sustiprinti. Revoliucijos
ir perversmai pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse ir didelis
šių šalių žmonių politinių ir ekonominių
pokyčių troškimas ES paramą padaro dar svarbesnę nei
anksčiau ir išryškina sritis, kuriose ES ir šalys partnerės gali ir
turėtų veikti geriau. Be to, ES tebėra pasiryžusi nuolat remti
demokratizacijos ir reformų procesus visose kaimyninėse – tiek rytinėse,
tiek pietinėse – šalyse. Komunikate
„Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“
išdėstomi pasiūlymai, kilę atlikus EKP strateginę peržiūrą,
ir šiomis aplinkybėmis skiriami požiūriai į Rytų
Europą ir Pietų Kaukazą, kuriais remiantis nepertraukiamai
įgyvendinama Rytų partnerystė ir siekiama pietinių
Viduržemio jūros regiono šalių partnerystės pagal
naująją „Demokratijos ir bendros gerovės partnerystę“. Siūlydama
„Demokratijos ir bendros gerovės partnerystę“, ES visų pirma
siekia remti Egipte ir Tunise pradėtus demokratinius pokyčius, kurie gali
išplisti ir kitose pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse. Po
peržiūros nustatytas naujas veiklos rūšis būtų galima
suskirstyti į tris pagrindines dalis: 1 dalis. Demokratinė pertvarka ir institucijų kūrimas (ši dalis susijusi su 3 konkrečiu VGV tikslu, žr. pirmiau) Remti demokratinę pertvarką ir institucijų
kūrimą, įgyvendinant išsamią demokratinės
pertvarkos institucijų kūrimo programą ir kitus svarbius
veiksmus, skirtus institucijoms, kurios turi esminę reikšmę
demokratinėms visuomenėms, ir padedančius vykdyti saugumo
sektoriaus demokratinę reformą. Numatomi rezultatai Daugiau
pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; geresnis
demokratinis valdymas; labiau
nepriklausomi ir veiksmingi teismai; mažesnis
korupcijos lygis; geresnė
demokratinė saugumo sektoriaus priežiūra; didesnis
judumas, susijęs su geresniu sienų ir migracijos valdymu; ES
acquis labiau atitinkantys teisės aktai. 2 dalis. Tvirtesnės partnerystės su žmonėmis
kūrimas (ši dalis susijusi su 1 konkrečiu
VGV tikslu, žr. pirmiau) Kurti tvirtesnę partnerystę su žmonėmis plečiant
studentų, tyrėjų ir jaunimo tarpusavio ryšius. Didesnis
studentų ir akademinio personalo judumas įgyvendinant
universitetų partnerystę (Erasmus Mundus) ir konstruktyviai
bendradarbiaujant universitetų modernizavimo srityje (Tempus); mokyklų
bendradarbiavimas, pradėjus įgyvendinti ES eTwinning
programą; suaktyvėję jaunimo tarpusavio ryšiai; labiau
apie EKP laimėjimus, galimybes ir uždavinius informuoti EKP piliečiai
(taip pat atsiskyrusių regionų). 3 dalis. Tvarus ir integracinis augimas bei ekonominė
plėtra (ši dalis susijusi
su 2 konkrečiu VGV tikslu, žr. pirmiau) Skatinti tvarų ir integracinį augimą
remiant MVĮ ir naikinant ekonominius bei socialinius skirtumus šalyje
partnerėje, šiuo tikslu įgyvendinant bandomąsias programas, parengtas pagal ES sanglaudos ir kaimo plėtros
politiką. Vidaus
ekonominių skirtumų mažinimas; didesnis
užimtumas; MVĮ
plėtra; pagerintas
profesinis švietimas ir mokymas; didesnis
ūkių bendruomenių gyvybingumas; didesnė
maisto sauga; aktyvesnė
integracija į ES vidaus rinką dalyvaujant ES programose. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio
rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo
rodiklius. Žmogaus
teisių ir demokratijos standartų laikymasis (NVO, JT ir
regioninių organizacijų pranešimais); tinkamai
stebimi demokratiniai ir patikimi rinkimai; korupcijos
lygis; mokyklų,
dalyvaujančių eTwinning programoje, skaičius; Erasmus Mundus dalyvaujančių universitetų
studentų ir tyrėjų skaičius; struktūriškai
apibrėžtų universitetų bendradarbiavimo projektų
skaičius; ūkių
bendruomenių gerovės lygis; EKP
partnerių sėkmingų paraiškų ES programose skaičius; tvaresnis
aprūpinimas prieinamais maisto produktais EKP šalyse; mažesnis
ekonominių ir socialinių skirtumų lygis; mažesnis
nedarbo lygis. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai Politikos vizija ir vidutinės trukmės laikotarpio tikslai EKP
pagrindą sudaranti ilgalaikė vizija – tai kaimynystė,
kuriai esant kiekviena šalis partnerė plėtoja savo ryšius su ES pagal
savo lūkesčius, poreikius ir kiek tai jai leidžia jos galimybės.
Politiškai tai apima pasiūlymą glaudžiau bendradarbiauti su ES,
įskaitant daugiau bendrų iniciatyvų tarptautiniuose forumuose
dėl pasaulinių bendro intereso klausimų. Ekonomiškai ES taip pat
yra atvira glaudesnei ekonominei integracijai, reiškiančiai laipsnišką
ekonominę integraciją į ES vidaus rinką. Be to, ji palaiko integracinio,
tvaraus mūsų kaimyninių šalių augimo spartinimą, kuris
turėtų joms padėti tapti konkurencingesnėmis, kurti deramas
darbo vietas ir siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų. ES visas
savo politikos kryptis turėtų telkti pagal bendrus poreikius bei interesus
ir kiekvienos šalies reformų bei demokratizacijos įsipareigojimus. Tikslas – didesnis abipusis įsipareigojimas
siekti politinės ir ekonominės mūsų (ir Europos, ir
kaimyninių šalių) piliečių gerovės kaip geriausios
mūsų bendro stabilumo ir gerovės garantijos. Tokia vizija susijusi
su sunkumais. Siekiant įgyvendinti būtinas šalių partnerių
reformas, prieš gaunant naudą teks patirti didelių išlaidų ir
įdėti daug pastangų. O pačiai ES svarbu nepakenkti
sklandžiam vidaus rinkos veikimui ir užtikrinti, kad judumas vyktų saugioje
aplinkoje. Per
ateinančius ketverius penkerius metus tos šalys partnerės, kurios,
siekdamos politinių ir ekonominių reformų, imsis lemiamų
veiksmų, gali tikėtis sudaryti asociacijos susitarimą pagal
Rytų partnerystę (Rytai) arba pradėti dalyvauti Demokratijos
ir bendros gerovės partnerystėje (Pietūs). Kartu taip
padidės judumas ir žmonių tarpusavio ryšiai (pvz., galbūt
įsteigiant judumo partnerystės programas), bendradarbiaujant pramonei
padidės ekonominė integracija, MVĮ plėtra, tiesioginės
užsienio investicijos ir suaktyvės prekybos santykiai su ES (pvz.,
steigiant išsamias ir visapusiškas laisvosios prekybos erdves ir sudarant
kitokius susitarimus, pvz., dėl žemės ūkio, paslaugų ir
įsisteigimo arba prioritetinių sektorių pramonės
produktų atitikties vertinimo ir pripažinimo susitarimus), padidės sektorių
integracija (pvz., integruojantis į visos Europos energijos rinką ir
dalyvaujant ES programose ir agentūrose pagal suteikiamas kiekvienos
programos galimybes ir laikantis bendrųjų dalyvavimo ES
agentūrose gairių). Siūlydama
Demokratijos ir bendros gerovės partnerystę[21],
ES visų pirma siekia remti Egipte ir Tunise pradėtą
demokratinę pertvarką, kuri gali persimesti ir į kitas šalis.
Kad šios šalys ryžtingai siektų demokratinės pertvarkos procesų,
joms reikia padėti reformuoti savo institucijas ir atnaujinti
ekonominį augimą. Jų gyventojai taip pat turi matyti, kad ES yra
pasirengusi padėti šiuo įdomiu, bet sunkiu pertvarkos laikotarpiu. Papildomas finansavimas Naujam
požiūriui į kaimynystės politiką, paremtam tarpusavio
atskaitomybe ir bendru įsipareigojimu laikytis visuotinių žmogaus
teisių, demokratijos ir teisinės valstybės vertybių,
įgyvendinti iki 2013 m. papildomai reikės iki 1 242 mln.
EUR. Tai apims tokius dalykus: a)
EKPP teisės aktai yra tinkami naujoms per peržiūrą nustatytoms
bendradarbiavimo priemonėms palaikyti. Dėl šios priežasties Komisija
siūlo EKPP biudžetą (750,5 mln. EUR) papildyti iš
įvairių šaltinių, konkrečiai: 355 mln. EUR, perskirstant iš
kitų priemonių biudžeto, o 2012 m. laikotarpiui – 2012 m. biudžeto
projekto (BP) 4 išlaidų kategorijos maržą (241,5 mln. EUR), taip
pat 154 mln. EUR skiriant iš lankstumo priemonės. Siūlomas lėšas
galima padidinti oficialiai neperžiūrint EKPP reglamento pagal
Tarpinstitucinio susitarimo dėl 2007–2013 m. finansinės perspektyvos
37 punktą, kai „dėl aiškių ir tiksliai apibrėžtų
priežasčių iškyla naujų objektyvių ilgalaikių
aplinkybių, atsižvelgiant į programos įgyvendinimo rezultatus“.
Kadangi dabartinė 2012 m. BP marža gauta sumažinus tam tikras biudžeto
eilutes, palyginti su ankstesniu finansiniu programavimu, siūlomą tvarką
taip pat galima laikyti „perskirstymu“. Išsamesnė informacija bus pateikta
taisomajame rašte; b)
kitoms priemonėms, pvz., Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo
priemonei (EIDHR) (13,4 mln. EUR 2011–2012 m.), Nevalstybinių
subjektų teminei programai pagal Bendradarbiavimo vystymosi labui
priemonę (3,8 mln. EUR 2011 m.) skirto finansavimo panaudojimas; c)
Stabilumo priemonės (40 mln. EUR)[22] panaudojimas; d)
90 mln. EUR rezervo, būtino garantijai suteikti norint gauti
papildomą milijardo eurų paskolą iš EIB Pietų regionui[23],
atidėjimas; e)
100 mln. EUR makrofinansinės paramos priemonės[24]
panaudojimas; f)
leidimas EIB pakartotinai panaudoti ankstesnių kapitalo investicijų
į MVĮ operacijas likutį (244 mln. EUR). Šiuo
tikslu Taryba turi patvirtinti EKPP reglamento 23 straipsnio pakeitimą. Kartu
esamos nacionalinės orientacinės programos perorientuojamos į
svarbiausius naujos partnerystės tikslus, o 150 mln. EUR perskirstomi iš
EKPP biudžeto naujajai EKP pilietinės visuomenės priemonei ir kitiems
tvirtesnės partnerystės su visuomene veiksmams remti. Diferenciacija Nors
visos šalys partnerės turės naudos iš veiklos, kuria siekiama
stiprinti „partnerystę su visuomene“ (2 dalis), finansavimas pagal kitas
dvi dalis šalims partnerėms bus skiriamas remiantis požiūriu „daugiau
už daugiau“ pagal tarpusavio atskaitomybės principą. Didesnė
ES parama priklausys nuo demokratijos kūrimo bei stiprinimo ir pagarbos teisinei
valstybei pažangos. Kuo didesnę ir spartesnę pažangą šalis darys
vykdydama vidaus reformas, tuo daugiau ES paramos ji gaus. Ši didesnė
parama bus teikiama įvairiomis formomis, įskaitant didesnį
finansavimą socialinei ir ekonominei plėtrai, platesnes institucijų
kūrimo programas, geresnes galimybes patekti į rinką,
didesnį investicijoms skirtą EIB finansavimą ir daugiau judumui palankių
sąlygų. Šie lengvatiniai įsipareigojimai bus pritaikyti prie
kiekvienos šalies poreikių ir regiono aplinkybių. Jais bus
pripažįstama, kad reikšmingos reformos gali būti vykdomos patiriant
didelių išankstinių išlaidų. ES peržiūrės ar net
sumažins finansavimą toms šalims, kuriose reformos nevyks. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Laikantis
Lisabonos sutarties 8 straipsnio, pasiūlymą reikėtų
vertinti atsižvelgiant į bendrą atnaujintos Europos kaimynystės
politikos, suteikiančios šalims partnerėms galimybę glaudžiau
politiškai bendradarbiauti ir stiprinti ekonominę integraciją,
kontekstą. Pasiūlymas grindžiamas dalijimusi su mūsų kaimynais
Europos integracijos patirtimi ir laipsnišku jų įtraukimu į ES
politiką. Kadangi ES pasiūlymo esmė – integracija į ES
vidaus rinką, ES tokią paramą gali teikti geriau nei atskiros valstybės
narės. 1.5.3. Panašios patirties išvados Dėl
panašios ankstesnės paramos buvo atlikti penki kaimyninių šalių
vertinimai ir du regionų vertinimai (MEDA II ir TACIS). Svarbiausios
sritys: ekonomikos plėtra (įskaitant prekybą), socialinis
sektorius (įskaitant sveikatą ir švietimą), privatusis
sektorius, žemės ūkis (įskaitant aprūpinimą maistu) ir
energetika (įskaitant branduolinę). Vertinimai parodė, kad dvišalio ir regioninio
bendradarbiavimo su šalimis, su kuriomis anksčiau bendradarbiauta pagal du
atskirus reglamentus (TACIS ir MEDA), sujungimas į
EKPP buvo naudingas, visų pirma tai pasakytina apie pagalbos reformoms
teikimo mechanizmus. Remiantis teigiamais MEDA programos metu įgytos
patirties rezultatais[25], pradėjus
įgyvendinti EKPP, biudžetinė parama reformoms gerokai padidėjo,
davė apčiuopiamų rezultatų, paskatino reformas ir padėjo
sustiprinti politinį dialogą su šalimis partnerėmis[26]. Vis dėlto šį požiūrį dar reikėtų
tobulinti, kad daugiau dėmesio būtų skiriama pagrindinėms
vertybėms ir demokratiniam valdymui. Be to, reikėtų stengtis
toliau telkti pilietinę visuomenę projektuojant ir stebint
veiklą ir didinant jos matomumą. Kita vertus, pristačius naują „priemonių
paketą“, pagrįstą plėtros patirtimi (TAIEX, Twinning
ir naujos Rytų partnerystės išsamios institucijų kūrimo
programos), padidėjo EKPP gebėjimai pateikti institucijų
kūrimo projektus ir skatinti teisės aktų konvergenciją su
ES acquis. Dėl tarptautinio bendradarbiavimo komponento EKPP
įgijo geresnį mechanizmą spręsti bendras sienas
turinčių regionų bendradarbiavimo klausimus. 1.5.4. Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Nors
EKPP yra pagrindinė priemonė, kurią pasitelkiant nukreipiamas ES
finansinis bendradarbiavimas su jos kaimyninėmis šalimis, EKP šalys gauna
naudos ir iš kitų finansinių priemonių, kuriomis sprendžiami
konkretūs politiniai klausimai (pasaulinės problemos, žmogaus
teisės, branduolinis saugumas) arba krizinės situacijos
(makrofinansinė parama, stabilumo priemonė, humanitarinės
pagalbos priemonės). Kai
kurios iš šių priemonių neseniai mobilizuotos atsižvelgus į
naujus ES pietinių kaimynių poreikius ir toliau bus taikomos remiant
pereinamojo laikotarpio procesus kaimynystės regione. Tunise pagal Stabilumo priemonę patvirtintas
2 mln. EUR biudžetas, skirtas 1) politinių reformų ir rinkimų
procesui remti; 2) nepriklausomai pilietinei visuomenei ir žiniasklaidai remti.
Papildoma 2 mln. EUR parama pilietinei visuomenei taip pat planuojama pagal
Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EIDHR) tokiose
srityse kaip nacionalinės pilietinės visuomenės vykdomas
rinkimų stebėjimas, politinių partijų mokymai, parama
saviraiškos laisvei ir demokratinių vertybių skatinimas, taip pat
žmogaus teisių stebėjimo gebėjimas. Pagal Bendradarbiavimo
vystymosi labui priemonės teminę programą „Nevalstybiniai
subjektai ir vietos valdžios institucijos“ Tunisui numatyta 1,2 mln. EUR.
Galiausiai per EIDHR bus finansuojama ES rinkimų stebėjimo misija
(iki 4 mln. EUR). Egipte 2,9 mln. EUR pagal Europos demokratijos
ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EIDHR) bus
paremti veiksmai, skirti kovai su kankinimais, sąlygoms iki sulaikymo
gerinti ir žiniasklaidos bei tikėjimo laisvei skatinti. 2,6 mln. EUR bus
skirta pagal teminę programą „Nevalstybiniai subjektai ir vietos
valdžios institucijos“ (Bendradarbiavimo vystymosi labui priemonė),
siekiant suteikti didesnių galių jaunimui, moterų teisėms
ir socialinėms bei ekonominėms teisėms skatinti. Humanitarinės
paramos priemonė (70 mln. EUR) sutelkta Libijos vidaus konflikto
pasekmėms spręsti ir padėti pabėgėliams bei
perkeltiesiems asmenims, o 5 mln. EUR iš Pagalbos nepaprastosios padėties
atveju rezervo per Pilietinės apsaugos mechanizmą skirta
trečiųjų šalių piliečių repatriacijai finansuoti.
1.6. Trukmė ir finansinis
poveikis x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota
–
x Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2011
iki 2013 m. –
x Finansinis poveikis nuo 2011 iki 2013 m. ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota –
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis nuo MMMM iki
MMMM, –
po to – visavertis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[27] x Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas
x Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: –
x vykdomosioms įstaigoms –
¨ Bendrijų
įsteigtoms įstaigoms[28] –
¨ nacionalinėms
viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms
įstaigoms –
¨ asmenims,
atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos
Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame
pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49
straipsnyje ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su
valstybėmis narėmis x Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis
šalimis x Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis
organizacijomis (nurodyti) Pastabos Tikslų
bus siekiama taikant priemonių derinį, įgyvendinamą
įvairiais valdymo būdais, t. y.: institucijų
kūrimo veiksmai daugiausia bus įgyvendinami tiesiogiai valdant
Komisijai; studentų
ir jaunimo mainai, universitetų ir mokyklų bendradarbiavimas
daugiausia bus įgyvendinami per švietimo, garso ir vaizdo bei
kultūros vykdomąją įstaigą; bandomoji
programa, grindžiama sanglaudos ir žemės ūkio politikos modeliu, bus
įgyvendinama taikant centralizuotą tiesioginį valdymą arba
decentralizuotą valdymą. Jungtinį
valdymą kartu su tarptautinėmis organizacijomis galima taikyti
konkretiems veiksmams (t. y. Europos Tarybos konvencijų laikymosi
paramai). Deleguotas bendradarbiavimas taip pat galėtų būti
numatytas, siekiant pagalbos veiksmingumo ir darbo pasidalijimo su
valstybėmis narėmis. 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą
ir sąlygas. Komisija
stebės savo išorės bendradarbiavimo pažangą visais lygmenimis: ištekliai (visų pirma finansiniai srautai:
įsipareigojimai, sutartys ir mokėjimai); veikla / produktai ir paslaugos (projekto ir
programos vykdymas, Komisijos delegacijų vietoje atliekamas vidaus
stebėjimas); pažanga / rezultatas (išorinis į
rezultatus orientuotas stebėjimas[29]) ir poveikis. Ilgalaikės
išorės pagalbos šalims partnerėms ir regionams programavimas
atliekamas rengiant strateginius dokumentus (iki 7 metų) ir orientacines
programas (3–4 metai). Šiuos programavimo dokumentus galima bet kada peržiūrėti
ir iš naujo pritaikyti programavimo prioritetus. Į orientacines programas
įtraukti konkretūs kiekvienos bendradarbiavimo srities tikslai ir
numatomi rezultatai. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika 1)
Dėl politinio ir administracinio stabilumo šalyse partnerėse stokos
gali kilti programų rengimo sunkumų, gali būti vėluojama
išmokėti lėšas ir gali nukentėti veiksmingumas; 2)
dėl administravimo asignavimų stokos gali trūkti
žmogiškųjų išteklių paramai valdyti; 3)
dėl prasto kokybės standartų taikymo programos ir projektai gali
būti prastai parengti; 4)
dėl informacijos platinimo stokos gali kilti kliūčių
sprendžiant probleminius klausimus, susijusius su pagalbos valdymu. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Pasirengimo
didinimas: nustatyti šalis, kurioms kyla didžiausia grėsmė, parengti
konkrečiai šaliai skirtą rizikos valdymo planą, keliais kanalais
stebėti pokyčius šiose šalyse. Pakankami
administravimo asignavimai: nuodugnus administravimo asignavimų,
paimtų iš 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos 4 ir 5
išlaidų kategorijų, programavimas. Pakoreguotas darbuotojų
išteklių paskirstymas tarp būstinės ir delegacijų
tarnybų pagal prognozuojamus poreikius ir įvertinus darbo
krūvį, jeigu įmanoma, pagal kiekybiškai apskaičiuojamus
kriterijus (pvz., parengtinų sutarčių skaičius). Standartų
ir reikalavimų įgyvendinimas bei laikymasis prieš Kokybės
palaikymo grupės patikrą ir po jos; delegacijos ir atitinkamos Vystymosi
ir bendradarbiavimo generalinio direktorato (DEVCO GD) tarnybos ankstyvajame
proceso etape sutelkia reikiamą patirtį, teikdamos nuotolinę
paramą ir paramą vietoje. Sistemos
gerinimas. Duomenų kokybė ir ataskaitų teikimas: informavimas
laiku apie vykstančias derybas ir užtikrinimas, kad visi probleminiai
klausimai, susiję su pagalbos valdymu, jau tinkamai nustatyti ir perduoti
derybose dalyvaujantiems asmenims. 2.3. Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Europos
Sąjungos finansinių interesų apsauga ir kova su sukčiavimu
bei pažeidimais yra EKPP reglamento sudedamoji dalis. Už sutarčių ir
mokėjimų administracinę kontrolę bus atsakingos šalyse
paramos gavėjose veikiančios ES delegacijos. Kiekviena pagal šį
reglamentą finansuojama operacija visais projekto ciklo etapais bus
prižiūrima delegacijų[30]. Ypatingas dėmesys
bus skiriamas išlaidų pobūdžiui (išlaidų tinkamumas finansuoti),
biudžeto paisymui (faktinės išlaidos) ir patvirtinamosios informacijos bei
reikiamų dokumentų patikrai (išlaidų įrodymai). 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
· Dabartinės
biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Aprašymas………………………...……….] || DA/NDA ([31]) || ELPA[32] šalių || šalių kandidačių[33] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 19.01.04.02 || EKPP administracinio valdymo išlaidos || NDA || NE || NE || NE || NE 19.08.01 || Europos kaimynystės politika. Finansinis bendradarbiavimas || DA || NE || NE || NE || NE || || || || || || 3.2. Numatomas
poveikis išlaidoms mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu) Numatomas poveikis išlaidoms Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 4 išlaidų kategorija. Išorės santykiai || || || 2011 || 2012 || 2013 || Iš viso || || || || || || Veiklos asignavimai || || || || || || || || || || || 19.08.01 – Europos kaimynystės politika. Finansinis bendradarbiavimas || Įsipareigojimai || (1) || 85,000 || 383,750 || 261,750 || 730,500 || Mokėjimai || (2) || 0,000 || 115,125 || 104,700 || 219,825 || || || || || || Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis (15) || || || || || || || || || || || 19.01.04.02 – EKPP administravimo asignavimai || || (3) || 0,000 || 11,750 || 8,250 || 20,000 || || || || || || Iš viso asignavimų DEVCO GD || Įsipareigojimai || 1+3 || 85,000 || 395,500 || 270,000 || 750,500 || Mokėjimai || 2+3 || 0,000 || 126,875 || 112,950 || 239,825 || || || || || || Iš viso veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 85,000 || 383,750 || 261,750 || 730,500 || Mokėjimai || (5) || 0,000 || 115,125 || 104,700 || 219,825 || || || || || || Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis || || 0,000 || 11,750 || 8,250 || 20,000 || || || || || || Iš viso asignavimų || Įsipareigojimai || || 85,000 || 395,500 || 270,000 || 750,500 || Mokėjimai || || 0,000 || 126,875 || 112,950 || 239,825 (15). Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. 3.2.1. Numatomas poveikis veiklos
asignavimams –
¨ Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami –
X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos
asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus || || || 2011 m. || 2012 m. || 2013 m. || IŠ VISO ò || REZULTATAI Rezultato rūšis || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų || Išlaidos || Rezultatų || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso || || skaičius || skaičius || išlaidų 1 DALIS. DEMOKRATINĖ PERTVARKA IR INSTITUCIJŲ KŪRIMAS || || || || || || || || Išsamios institucijų kūrimo programos * || Programa || 40 || 3 || 20 || 3 || 63 || 3 || 42 || 3 || 125 Judumo partnerystė * || Programa || 8 || 3 || 5 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 25 1 dalies tarpinė suma || || 25 || || 73 || || 52 || || 150 2 DALIS. PARTNERYSTĖ SU ŽMONĖMIS || || || || || || || || ERASMUS MUNDUS. Studentų judumas || Studentas/metai || 0,035 || 857 || 30 || 1286 || 45 || 1000 || 35 || 3143 || 110 TEMPUS. Universitetų bendradarbiavimas || Projektai || 0,9 || 6 || 5 || 14 || 12,5 || 14 || 12,5 || 33 || 30 Jaunimas. Projektai || Projektai || 0,02 || 500 || 10 || 875 || 17,5 || 875 || 17,5 || 2250 || 45 Kiti rezultatai || || Netaikoma || || 5 || || 11,25 || || 9,75 || || 26 2 dalies tarpinė suma || || 50 || || 86,25 || || 74,75 || || 211 3 DALIS. TVARUS IR INTEGRACINIS AUGIMAS BEI EKONOMINĖ PLĖTRA || || || || || || || || Bandomosios sanglaudos programos || Programa || 40 || 3 || 0 || 3 || 85 || 3 || 40 || 3 || 125 Bandomosios žemės ūkio ir kaimo plėtros programos || Programa || 30 || 6 || 10 || 6 || 110 || 6 || 65 || 6 || 185 Dalyvavimas ES programose** || Netaikoma || Netaikoma || 5,95 || || 5,95 || || 5,95 || || 5,95 || 3 dalies tarpinė suma || || 10 || || 224,5 || || 135 || || 369,5 IŠ VISO IŠLAIDŲ || || 85 || || 383,75 || || 261,75 || || 730,5 *Pagal daugiametes institucijų stiprinimo programas, apimančias trejų metų laikotarpį. Vidutinės išlaidos apskaičiuotos 3 metų laikotarpiui. **Rezervuotas finansavimas, siekiant padėti šalims partnerėms dalyvauti ES programose. Atskiri įnašai priklauso nuo programos bei šalies ir jų neįmanoma iš anksto apskaičiuoti. Dauguma susijusių žmogiškųjų išteklių bus reikalingi būtent šiame etape atitinkamose šalyse paramos gavėjose veikiančiose delegacijose. N.B. Reikėtų pabrėžti, kad veiklos rūšių suskirstymas ir jų paskirstymas pagal dalis šiame etape gali būti tik orientacinis, o nurodyti rezultatai grindžiami pradiniais skaičiavimais ir pateikiami kaip pavyzdys. 3.2.2. Numatomas poveikis administracinio
pobūdžio asignavimams 3.2.2.1. Suvestinė –
X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami –
¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai
naudojami taip: Mln. eurų (tūkstantųjų
tikslumu) || N metai[34] || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || … įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || || || || || || || || Kitos administracinės išlaidos || || || || || || || || Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || || || || || || || || Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[35] || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || || || || || || || || Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || || || || || || || || Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || || || IŠ VISO || || || || || || || || 3.2.2.2. Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai –
¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami –
X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikais
skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) || || 2011 metai || 2012 metai || 2013 metai Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) || || XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || || || || XX 01 01 02 (Delegacijos) || || || || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[36] || || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || || || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || || || || 19 01 04 02 [37] || - būstinėje[38] || 0 || || || || - delegacijose || || 131 || 92 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || IŠ VISO || || 131 || 92 Žmogiškųjų išteklių
poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei
valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus
finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali
būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Papildomi darbuotojai yra būtini
papildomiems ištekliams valdyti ir naujoms iniciatyvoms, kurios yra EKP peržiūros
dalis, įgyvendinti. Po EKP peržiūros atsiradus naujai įgyvendintinai
veiklai, pvz., Demokratijos ir bendros gerovės partnerystė
(institucijų kūrimas, žmonių tarpusavio ryšiai, formuojami įgyvendinant
palyginti nedidelį projektą, parama pilietinei visuomenei...), reikia
nemažai darbuotojų programoms valdyti ir prižiūrėti. Daugiausia
susijusių žmogiškųjų išteklių reikės delegacijose
atitinkamose šalyse paramos gavėjose ir Švietimo, garso ir vaizdo bei
kultūros vykdomojoje agentūroje (švietimo, jaunimo ir kultūros
programoms valdyti). Kadangi papildomos veiklos lėšos gautos
iš perskirstyto kitų priemonių biudžeto, atitinkamai bus
perskirstytos ir susijusios administracinės pagalbos išlaidos. Administravimo
asignavimai, perkeltini iš kitų priemonių biudžeto, 2012 m. sudaro
6,78 mln. EUR, o 2013 m. – 8,25 mln. EUR Tai atitinka maždaug 76
visos darbo dienos ekvivalentų perskirstymą 2012 m. ir 92 visos
darbo dienos ekvivalentų perskirstymą 2013 m. iš kitų
priemonių. Apskaičiuota delegacijų išorės
personalo vieneto kaina – 88 937 EUR, ji sudaro išlaidų pagal
sutartį dirbančiam darbuotojui vidurkį (134 120 EUR) ir išlaidų
vietos darbuotojui vidurkį (43 754 EUR) 2012 m. BP 19.010402 biudžeto
eilutei. Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Išorės personalas || 131 FTE per metus 2012 m. ir 92 FTE 2013 m., iš viso 20 mln. EUR (11,75 mln. EUR 2012 m. ir 8,25 mln. 2013 m.) 3.2.3. Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa –
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę
finansinę programą. –
X Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą. Papildomas
šioje pažymoje nurodytos veiklos finansavimas EKPP naudai (veiklos ir
administravimo asignavimai) daugiausia bus užtikrintas perprogramuojant
išorės santykių priemonių biudžetus, įtrauktus į
daugiametės finansinės programos 4 išlaidų kategoriją. 2011
m. didžioji papildoma 85 mln. EUR dalis bus gauta perkėlus lėšas iš
Bendradarbiavimo vystymosi labui priemonės (51 mln. EUR) sumažinant ES
įnašą ERPB (34 mln. EUR). 2012
m. papildomi 395,5 mln. EUR bus skirti iš: 1) 4 išlaidų kategorijos maržos
(241,5 mln. EUR), apimančios Bendradarbiavimo vystymosi labui priemonei
(89 mln. EUR), Pasirengimo narystei pagalbos priemonei (60 mln. EUR) ir
Stabilumo priemonei (60 mln. EUR) iš pradžių programuotus asignavimus; 2)
lankstumo priemonės (154 mln. EUR). 2013
m. papildomus 270 mln. EUR numatoma gauti perkeliant lėšas iš
Bendradarbiavimo vystymosi labui priemonės (100 mln. EUR), Pasirengimo
narystei pagalbos priemonės (60 mln. EUR), Stabilumo priemonės (70
mln. EUR) ir perskirsčius kitų priemonių, konkrečiai – bendros
užsienio ir saugumo politikos biudžeto – lėšas (40 mln. EUR)[39].
–
X Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą)
būtina taikyti lankstumo priemonę[40]. Kaip
nurodyta pirmiau, siekiant užtikrinti papildomas lėšas šioje pažymoje
aprašytai veiklai finansuoti, 2012 m. reikės sutelkti 154 mln. EUR lankstumo
priemonės lėšų. Komisija
netrukus biudžeto valdymo institucijai pateiks reikiamus biudžeto
pasiūlymus (2011 m. perkėlimai, 2012 m. taisomasis raštas,
2013 m. perprogramavimas). 3.2.4. Trečiųjų
šalių įnašai –
Pasiūlyme
(iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo –
Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. eurų (tūkstantųjų
tikslumu) || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || … įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || Iš viso Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || || || || || || || || IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || || || || || || || || 3.3. Numatomas poveikis
įplaukoms –
X Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms. –
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) turi finansinį poveikį: –
¨ nuosaviems ištekliams –
¨ įvairioms įplaukoms Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) finansinis poveikis[41] N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || … įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) Straipsnis …………. || || || || || || || || Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju
nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas
poveikis. […] Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo
metodą. […] [1] Europos
kaimynystė apima Alžyrą, Armėniją, Azerbaidžaną,
Baltarusiją, Egiptą, Gruziją, Izraelį, Jordaniją,
Libaną, Libiją, Maroką, Moldovos Respubliką,
Okupuotąją Palestinos teritoriją, Siriją, Tunisą ir
Ukrainą. [2] COM(2011) 200, 2011 3 8. [3] Nors šio fondo tikslai ir finansiniai bei valdymo
ypatumai bus kitokie nei kitų demokratizacijos priemonių, jie turi
būti taikomi siekiant didinti sinergiją ir darną. [4] EIF turi konkrečią rizikos kapitalo teikimo
mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ES ir plėtros
šalyse patirtį bei platų verslo ryšių tinklą. Todėl
jis gali geriausiai skatinti ES MVĮ investicijas šalyse partnerėse. [5] Europos kaimynystės žemės ūkio ir kaimo
plėtros programos (EKŽŪKPP), įtrauktos į komunikatą
„ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė
siekiant demokratijos ir bendros gerovės“ (COM(2011) 200), taikymo sritis bus
išplėsta ir apims Rytų kaimynystės šalis. [6] Žr. COM(2006) 726, 2006 12 4, Europos kaimynystės
politikos stiprinimas. [7] TAIEX – tai
Komisijos tarnybų valdoma techninės paramos ir informacijos
mainų priemonė. TAIEX teikia paramą šalims partnerėms ES
teisės aktų derinimo, taikymo ir įgyvendinimo srityse. Ji
daugiausia paremta paklausa ir padeda įgyti atitinkamą
specializuotą patirtį, siekiant išspręsti klausimus nedelsiant;
http://ec.europa.eu/enlargement/taiex/what-is-taiex/index_en.htm. [8] Savo komunikate „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva
„Tausiai išteklius naudojanti Europa“ (COM(2011) 21) Komisija pabrėžė poreikį glaudžiai
bendradarbiauti su svarbiausiais partneriais, įskaitant kaimynines šalis. [9] COM(2006) 724, 2006 12 4. [10] COM(2011) 248 galutinis, 2011 5 4. [11] Komisija finansuos gebėjimų ugdymą pagal
Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP). [12] Pagal Komunikatą „Migracijos, judumo ir saugumo
dialogas su pietinėmis Viduržemio jūros regiono valstybėmis“,
COM(2011)292/3. [13] Tai: bendras sienų valdymas; mažosios ir
vidutinės įmonės; regioninės elektros rinkos; energijos
vartojimo efektyvumas ir atsinaujinantieji energijos ištekliai; stichinių
ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija, pasirengimas joms ir reakcija
į jas; aplinkosaugos valdymas. [14] Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas,
COM(2010) 171:
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0171:FIN:LT:PDF.
[15] COM(2011) 200. [16] Aukštesnio lygio statusas, pagrįstas tinkamu EKP
veiksmų plano įgyvendinimu, Marokui buvo suteiktas 2008 m., o
Jordanijai – 2010 m. Jis galėtų būti suteiktas ir kitoms
EKP pietinėms šalims, darančioms reformų pažangą.
Atsižvelgiant į šalį, gali būti stiprinamas politinis
bendradarbiavimas ir bendradarbiavimas saugumo srityje, suteikiamos prekybos
lengvatos ir užtikrinama didesnė integracija į ES vidaus rinką
bei papildoma finansinė parama reformoms. Jis paremtas nauju visapusiškesniu
veiksmų planu. [17] COM (2011) 292/3. [18] Komisijos pasiūlymai bus pateikti vėliau šiais
metais. [19] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas
biudžeto sudarymas. [20] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte. [21] COM(2011) 200, 2011 3 8. [22] Tiksli pagal Stabilumo priemonę sutelktina suma
priklausys nuo tinkamų projektų nustatymo. Jeigu šių
projektų vertė sudarys mažiau nei 40 mln. eurų, likutis bus
perkeltas į EKPP. [23] Tarybai ir Europos Parlamentui sutikus padidinti ir
Rytų kaimynystės viršutinę ribą, kai bus atlikta EIB
išorės įgaliojimų laikotarpio vidurio peržiūra, reikiama
suma bus atidėta į Garantijų fondą. Reikėtų
pažymėti, kad pagal Garantijų fondo reglamentą (Tarybos
reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009) būtinas lėšų
atidėjimas bus vykdomas kelerius metus, pradedant nuo 2013 m. [24] Tiksli pagal šią priemonę sutelktina suma
priklausys nuo šalių, atitinkančių MFP kriterijus, finansavimo
poreikių, nustatytų įgyvendinant bendrai su TVF remiamas
ekonominio stabilizavimo ir reformų programas. Jeigu MFP programų
suma neviršytų 100 mln. eurų, likutį būtų galima
perkelti į EKPP. [25] Žr. svarbiausias MEDA II reglamento ir jo
įgyvendinimo vertinimo išvadas (2009 m. birželio mėn.). [26] Kaip rodo Biudžeto paramos Tunise vykdomoms operacijoms vertinimo
išvados (2010 m. lapkričio mėn.). [27] Informacija
apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą
pateikiamos svetainėje BudgWeb
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [28] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [29] Į
rezultatus orientuotas stebėjimas suteikia galimybę greitai
įvertinti projekto ar programos rezultatus, taip pat jų
bendresnę reikšmę, be to, jį vykdant Komisijai pateikiama
nepriklausomų ekspertų nuomonė apie jos projektų
paketą. Nuosekliai taikant vieną metodą užtikrinama, kad
Komisija turėtų palyginamuosius visų regionų, kuriuose ji
teikia išorės pagalbą, duomenis. [30] Jos įgalios Komisiją (OLAF) atlikti patikras
vietoje ir inspekcijas pagal 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos
reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96. [31] DA
– diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [32] ELPA
– Europos laisvosios prekybos asociacija. [33] Šalių
kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių
šalių kandidačių. [34] N metai yra pasiūlymo
(iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [35] Techninė
ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba)
veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės),
netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [36] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per
agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED –
jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“). [37] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių). [38] Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF). [39] Inicijuotina pagal Vyriausiojo įgaliotinio
pasiūlymą, remiantis konkrečiomis BUSP biudžetui taikomomis
taisyklėmis. [40] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [41] Tradiciniai
nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi
grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo
išlaidų.