This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document E2012C0521
EFTA Surveillance Authority Decision No 521/12/COL of 19 December 2012 to close the formal State aid investigation procedure initiated by Decision No 363/11/COL with regard to State aid to three Icelandic investment banks through rescheduled loans on preferential terms (Iceland)
Az EFTA Felügyeleti Hatóság 521/12/COL határozata ( 2012. december 19. ) a három izlandi befektetési banknak előnyös feltételek melletti, átütemezett kölcsönök formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatban a 363/11/COL határozattal megindított hivatalos állami támogatási vizsgálati eljárás lezárásáról (Izland)
Az EFTA Felügyeleti Hatóság 521/12/COL határozata ( 2012. december 19. ) a három izlandi befektetési banknak előnyös feltételek melletti, átütemezett kölcsönök formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatban a 363/11/COL határozattal megindított hivatalos állami támogatási vizsgálati eljárás lezárásáról (Izland)
HL L 132., 2013.5.16, p. 11–15
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
16.5.2013 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 132/11 |
AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 521/12/COL HATÁROZATA
(2012. december 19.)
a három izlandi befektetési banknak előnyös feltételek melletti, átütemezett kölcsönök formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatban a 363/11/COL határozattal megindított hivatalos állami támogatási vizsgálati eljárás lezárásáról (Izland)
AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (a továbbiakban: Hatóság),
TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 61. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,
TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a felügyeleti és bírósági megállapodás) és különösen annak 24. cikkére,
TEKINTETTEL a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: 3. jegyzőkönyv) és különösen az I. rész 1. cikkének (3) bekezdésére, valamint a II. rész 4. cikkének (4) bekezdésére és 6. cikkére,
MIUTÁN, hogy az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelt feleket (1), hogy tegyék meg észrevételeiket, és tekintettel az észrevételeikre,
mivel:
I. TÉNYEK
1. Az eljárás
(1) |
2010. június 22-én kelt levelében egy izlandi értékpapírcég, a H.F. Verðbréf hf. panaszt intézett az EFTA Felügyeleti Hatósághoz (a továbbiakban: a Hatóság), melyben azt állította, hogy az izlandi kincstár 2009 márciusában – kedvező feltételek melletti, az izlandi központi bankkal (a továbbiakban: CBI) szemben fennálló rövid lejáratú tartozásaik hosszú lejáratú kölcsönné alakítása révén – jogellenes állami támogatást nyújtott a Saga Capital és a VBS befektetési bankok számára. A levél a Hatósághoz 2010. július 7-én érkezett, és aznap iktatták (iktatószám: 563424). |
(2) |
Miután a kért információ megérkezett az izlandi hatóságoktól, és azt követően, hogy a Hatóság a 2011. június 6-i találkozón megvitatta velük az ügyet (2), a Hatóság a 2011. november 23-i 363/11/COL határozatával elindította a három izlandi befektetési banknak előnyös feltételek melletti, átütemezett kölcsönök formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárást (3). E határozattal a Hatóság felkérte az érintett feleket észrevételeik benyújtására. 2012. február 21-én kelt levelükben (iktatószám: 625875) az izlandi hatóságok benyújtották a Hatóság 363/11/COL határozatához fűzött megjegyzéseiket. |
(3) |
A Hatósághoz 2012 júniusában információ érkezett a panaszostól, a H.F. Verðbréf hf. vállalkozástól a Saga Capital hf. felszámolásával kapcsolatban (iktatószám: 641907). A Hatósághoz ezt illetően más forrásoktól is érkezett információ és szorosan figyelemmel kísérte a 363/11/COL határozat tárgyát képező befektetési bankok felszámolását. |
2. Az intézkedések ismertetése
2.1. A CBI repóügyletei és értékpapír-kölcsönzése
(4) |
A Hatóság 363/11/COL határozatában előzetes értékelés tárgyát képező intézkedések a CBI repóügyleteihez és értékpapír-kölcsönzéséhez kapcsolódnak. A CBI központi banki és végső hitelezői szerepének részeként és más központi bankok monetáris politikájával összhangban rövid lejáratú hiteleket nyújtott pénzügyi vállalkozásoknak repóügyletek formájában (4), a CBI erre vonatkozó szabályainak megfelelően. 2007-ben és 2008-ban a repóügyletek volumene folyamatosan növekedett és a CBI a pénzügyi vállalkozások fő likviditási forrásává vált. A három izlandi kereskedelmi bank 2008. októberi pénzügyi összeomlásakor a CBI jelentős követelésállománnyal rendelkezett hazai pénzügyi vállalkozásokkal szemben, melyeket különböző típusú biztosítékokkal fedeztek. |
(5) |
A bankok összeomlása miatt a biztosítékok értéke csökkent és világossá vált, hogy a CBI-nek veszteségeket kellett elkönyvelnie elértéktelenedett biztosítékok miatt. Miután a parlament megadta a felhatalmazást, a kincstár és a CBI 2009 januárjában megállapodást kötött, mely szerint a CBI a pénzügyminisztériumra ruházta a pénzügyi vállalkozásokkal szembeni, repóügyletekkel kapcsolatos követeléseinek egy részét, a mögöttes biztosítékokkal együtt. 2010 februárjában a minisztérium és a CBI megállapodott abban, hogy a CBI által korábban a minisztériumra átruházott követeléseket 2009. december 31-i, csökkentett áron vissza kell ruházni a CBI nemrég létrehozott holdingvállalatára, az Eignarhaldsfélag Seðlabanka Íslands (ESÍ) vállalatra. |
(6) |
A CBI által igazgatott államadósság-kezelő központ (GDM) állami értékpapírok elsődleges értékesítői számára kölcsönöz értékpapírokat. Az értékpapír-kölcsönzés célja a piac működésének javítása és piaci likviditás biztosítása a GDM által kibocsátott kötvénysorozatok számára. A GDM a kincstárkötvényekre és -jegyekre biztosítékul szolgáló értékpapírként az összes államkötvényt és a másodlagos piacon elektronikusan kereskedett meghatározó jelzálogkötvényeket fogadja el. Más, elektronikusan kereskedett értékpapírok is elfogadhatók az adott hitellehetőség kapcsán meghatározott feltételektől függően. E hitelek kamatlába a CBI repó-kamatlábon alapul. A leghosszabb szerződési időszak 28 nap (5). |
2.2. A rövid lejáratú hitelek átalakítása hosszú lejáratú kölcsönökké
(7) |
2009 márciusában a pénzügyminisztérium kölcsönkonverziós megállapodásokat kötött a Saga Capital Investment Bank hf., a VBS Investment Bank hf. és az Askar Capital Investment Bank hf. bankokkal. Valamennyi kölcsönmegállapodást hasonló feltételekkel kötötték. A kölcsönösszegeket a vonatkozó kötelezettségek 2008. decemberi értékében határozták meg. A Saga és a VBS banknak nyújtott kölcsönök visszafizetési feltételei azonosak voltak. A kölcsönöket a következő hét évben kellett visszafizetni, indexálással és évi 2 %-os kamatlábbal. Az Askar Capital banknak fizetett kölcsön visszafizetési feltételei hasonlók voltak, kivéve, hogy az éves kamatláb 3 %-os volt. A hosszú lejáratú kötvények kibocsátásakor a három befektetési bank adósságának teljes nominális összege 52,4 milliárd ISK volt (6). |
(8) |
A fent említett intézkedések egy munkacsoport ajánlásain alapultak, mely 2009. január 20-án memorandumot küldött a pénzügyminiszternek a pénzügyi vállalkozások azon adósságának átalakításáról, mely a központi bankkal szembeni repó-ügyletek miatt keletkezett. A memorandum a pénzügyi vállalkozásokra, valamint azok adósságvisszafizetési képességére vonatkozó információkon alapult. A memorandum szerint a pénzügyi vállalkozások – Izland pénzügyi összeomlásának hatásai miatt – képtelenek voltak valamennyi adósságukat visszafizetni a CBI-nek. A miniszter munkacsoportjának memoranduma azt is megállapítja, hogy abban az időszakban valamennyi izlandi hatóság az ország pénzügyi rendszerének működőképességének megőrzésével és a betétesek érdekeinek védelmével volt elfoglalva. Egyéb megfontolások mellett ezt is szem előtt tartva szükséges volt bizonyos intézkedéseket meghozni annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozások képesek legyenek adósságuk visszafizetésére. |
(9) |
Az izlandi hatóságok szerint a kamatfizetés feltételeiről szóló határozat meghozatalakor nem volt központi kérdés, hogy milyennek kellene lennie a méltányos és normális sajáttőke-arányos nyereségnek (ROE), mivel már eleve világos volt, hogy a kérdéses vállalkozások valószínűleg nem tudják majd visszafizetni az összes tartozást. A munkacsoport ehelyett arra összpontosított, hogy olyan kamatlábat találjon, amely elegendően magas ahhoz, hogy a kérdéses vállalkozást motiválja a visszafizetésre, de nem annyira magas, hogy lehetetlenné tegye a visszafizetést, ezáltal elriasztva a vállalkozásokat a pénzügyeik átalakításától. |
(10) |
Az izlandi hatóságok ugyanakkor megállapítottak néhány feltételt az adósságátalakításra. A feltételek szerint az adós többek között nem fizethetett osztalékokat, hacsak nem teljesített ugyanekkora összegű kölcsön-visszafizetést, az adós nem tehetett semmilyen, a saját tőke 20 %-át meghaladó jelentős kockázatvállalást (tőkemegfelelési irányelv), az adósoknak mérsékelniük kellett a (vezetőknek) fizetendő bónuszok nagyságát, az adósoknak a hitelezőket részletes negyedéves jelentésekben kellett értesíteniük műveleteikről, és az adósok tőkemegfelelési mutatója nem eshetett 10 %-alá. Amennyiben a CBI szerint az adósok likviditási helyzete elfogadhatatlanná válik, vagy a tőkemegfelelési mutatók 10 % alá esnek, a hitelező kérheti, hogy a hitel fennmaradó összegét kamattal és más releváns költségekkel együtt saját tőkévé alakítsák. A feltételek célja az volt, hogy növeljék a kölcsönök teljes visszafizetésének valószínűségét, és ezáltal biztosítsák a kincstár érdekét. |
(11) |
Az intézkedések részletes leírását lásd a Hatóság 363/11/COL határozatában (7). |
2.3. Az intézkedés célja és a nemzeti jogalap
(12) |
Az izlandi hatóságok szerint az intézkedés kétféle célt szolgált: az első cél az állam jelentős érdekeltségeinek biztosítása a követelések kincstár általi maximális behajtása révén, a második cél a pénzügyi vállalkozások számára lehetőséget nyújtani arra, hogy levegőhöz jussanak és megoldják problémáikat, és kikerüljenek a nehéz helyzetükből. |
(13) |
Az intézkedések jogalapja a 2008. évre szóló pótköltségvetés 7.20. pontjában az izlandi parlamenttől kapott felhatalmazás, mely szerint a pénzügyminiszter a kincstár nevében megvásárolhatja az izlandi központi banktól a bank kölcsöneinek fedezetéül szolgáló kereskedelmi papírokat, valamint a lehető legéletképesebb módon rendezheti a vonatkozó követeléseket. |
2.4. A kedvezményezettek
(14) |
Amint az már említésre került, a fenti intézkedések három kedvezményezettje a Saga Capital Investment Bank hf., a VBS Investment Bank hf. és az Askar Capital Investment Bank hf. volt. A három kedvezményezett részletesebb ismertetését és a működésükkel kapcsolatos fejleményeket lásd a Hatóság 363/11/COL határozatának 2.5. és 2.6. szakaszaiban. |
3. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának indokolása
(15) |
A Hatóság a 363/11/COL határozatában előzetesen azt értékelte, hogy a kincstár intézkedései – vagyis a rövid lejáratú követelések kedvező feltételek melletti átalakítása hosszú lejáratú kölcsönökké – összeegyeztethetők-e az EGT-megállapodás állami támogatási rendelkezéseivel. Bár, mivel az állam szerepvállalása, mint az érintett vállalkozások jelentős hitelezője, korábbi intézkedésekből – nevezetesen a CBI repóügyletei és értékpapír-kölcsönzése – ered, szükséges megvizsgálni, hogy azok az intézkedések állami támogatást képezhettek-e. |
(16) |
A Hatóság ezért az értékelését a CBI pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott rövid lejáratú repóügyleteinek elemzésével kezdte. Az izlandi hatóságok hangsúlyozták, hogy az érintett rövid lejáratú hitelek a CBI rendszeres monetáris politikai és pénzügyi piaci intézkedéseinek és a kincstár rendszeres államadósság-kezelő tevékenységének körébe tartoznak. A Hatóság nem vitatta, hogy ezek az intézkedések a monetáris és államadósság-kezelő intézkedések közé tartozik, és azt sem, hogy az intézkedések az utóbbiakra vonatkozó szabályokra épülnek (8). Az intézkedéseket az érintett pénzügyi vállalkozások kezdeményezésére hozták, és a CBI akkoriban nem rendelkezett az állam részéről semmilyen garanciával. A Hatóság ezért megállapította, hogy a CBI által a pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott, rövid lejáratú repóügyletei és a kincstár rövid lejáratú kölcsönzései nem tartalmaztak állami támogatást. |
(17) |
A Hatóság előzetes véleménye szerint azonban a kincstár kölcsönkonverziós megállapodásai az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. A következő szempontokat azonosították a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban:
|
(18) |
Ezenkívül a Hatóság kétségbe vonta, hogy az állami támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető az EGT-megállapodással. Az izlandi hatóságok az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésére, valamint a Hatóság megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatására való hivatkozással igyekeztek alátámasztani álláspontjukat, mely szerint az intézkedés összeegyeztethető volt a megállapodással. Az izlandi hatóságok ugyanakkor nem nyújtottak be semmilyen bizonyítékot, amely alapján értékelni lehetett volna az intézkedés összeegyeztethetőségét az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésének b) pontja, valamint a Hatóság pénzügyi válsággal kapcsolatos ideiglenes állami támogatási iránymutatása szerint. A Hatóság hangsúlyozta, hogy a pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott támogatásra vonatkozó ideiglenes szabályok szerint a támogatásnak a szükséges minimumra kell korlátozódnia, a bank hosszútávú életképességének visszaállítását kell céloznia és biztosítania kell, hogy nem vezet a verseny indokolatlan torzulásához. Az iránymutatás szabályokat határoz meg az állami feltőkésítésért nyújtott helyes és megfelelő ellentételezés biztosítására (10). Úgy tűnik, az állam által nyújtott hitelek visszafizetésére vonatkozó feltételek nem vették figyelembe ezeket az elveket. A hiteleket hét éves visszafizetési időszakkal nyújtották, indexálással, évi 2 % rögzített kamatláb mellett, ami a piaci kamatlábnál jóval alacsonyabb volt, emellett nem irányozták elő a kamatlábnak az állami tőke visszafizetésére ösztönzőleg ható emelését. Ennek fényében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az ilyen kölcsönzési feltételek nem voltak összeegyeztethetőek a Hatóság állami támogatási iránymutatásával. |
4. Az izlandi hatóságok észrevételei
(19) |
Az izlandi hatóságok észrevételei arra az álláspontjukra összpontosítanak, hogy az intézkedések összeegyeztethetők az EGT-megállapodással. Véleményük szerint az intézkedések nem voltak szelektívek, mivel a három befektetési bank különböző helyzetben volt, és más bankok, mint pl. a Straumur, az SPB és a SPRON nem voltak a három befektetési bankhoz hasonló helyzetben. Néhány más bankintézmény már a kölcsönkonverziós megállapodások idején nem fizetett a hitelezőinek, és a reorganizációs erőfeszítéseik olyan számottevőek voltak, hogy a CBI-vel szembeni adósság konverziója nem lett volna jelentős tényező a pénzügyi szerkezetátalakításukban. Az izlandi hatóságok fenntartották továbbá, hogy a kölcsönkonverzióra vonatkozó döntéseik összhangban voltak a magánhitelező elvével, mivel bármely hitelező, aki ugyanabban a helyzetben volt, mint annak idején az izlandi állam, ugyanígy járt volna el. |
(20) |
Emellett az izlandi hatóságok információt szolgáltattak a három befektetési bank jelenlegi helyzetéről, valamint a Hatóság 363/11/COL határozatának közzététele óta bekövetkezett fejleményekről. (11) |
(21) |
Tekintettel arra, hogy a három kedvezményezett a 363/11/COL határozat közzététele óta valamennyi gazdasági tevékenységével felhagyott, és hivatkozással az Európai Bizottság és a Hatóság azon bevett gyakorlatára, melyet a hasonló körülmények mellett hozott intézkedések osztályozásakor és azok összeegyeztethetőségének értékelésekor követ (12), az izlandi hatóságok fenntartották, hogy a Hatóságnak nem volt oka az ügy további kivizsgálására. |
II. ÉRTÉKELÉS
(22) |
Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.” |
(23) |
Ebből az következik, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülő intézkedéseknek állami vagy állami forrásból származó, vissza nem fizetendő támogatást kell tartalmazniuk, előnyben kell részesíteniük a kedvezményezett vállalkozást, szelektívnek kell lenniük, torzítaniuk kell a versenyt, és érinteniük kell a szerződő felek közötti kereskedelmet. |
(24) |
Amint az már említésre került, a Hatóság a 363/11/COL határozatban előzetesen megállapította, hogy a vizsgált intézkedések, vagyis a rövid lejáratú hitelek hosszú lejáratú kölcsönökké alakítása, teljesítik az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket, és ezért állami támogatást képeznek. Emellett nem volt semmi, ami alapján következtetni lehetett volna arra, hogy az intézkedések összeegyeztethetők volnának vagy az EGT-megállapodás általános állami támogatási rendelkezéseivel, vagy a Hatóság pénzügyi válsággal kapcsolatos ideiglenes állami támogatási iránymutatásával. A Hatósághoz a vizsgálat folyamán nem érkeztek olyan információk, amelyek megváltoztatnák ezt az előzetes álláspontot. Sőt, az izlandi hatóságok nem jelentették be az eljárást elindító határozatban említett támogatási intézkedéseket a Hatóságnak azok végrehajtását megelőzően. Ezzel nem tettek eleget a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségüknek. Az említett támogatási intézkedések végrehajtása ezért jogellenes volt. Ennek ellenére a Hatóságnak értékelnie kell, hogy indokolt-e az ügy további kivizsgálása. |
(25) |
Amint azt már a 363/11/COL határozat is említette, az Askar Capital Investment Bank hf. már 2007-ben jelentős veszteségeket könyvelt el az amerikai jelzálogkölcsönökkel fedezett strukturált hiteltermékekbe való befektetései miatt (sub-prime). A bank 2010 júniusában még ennél is nagyobb nehézségekkel találta magát szemben, amikor is az izlandi legfelsőbb bíróság ítéletében kimondta, hogy a devizaalapú hitelek illegálisak. A bank 2010. július 14-én csődöt jelentett, és a Pénzügyi Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: FME) még aznap átvette. A Hatóságnak ezt követően megküldött információ szerint a bank jelenleg felszámolás alatt áll és megszüntette valamennyi gazdasági tevékenységét. |
(26) |
Amint azt már a 363/11/COL határozat is említette, a VBS Investment bank hf. pénzügyi helyzete jelentősen romlott a bank és a hitelezői és részvényesei közötti sikertelen tárgyalást követően, melynek következményeként 2010-ben a bank hitelezői megszakították az összes tárgyalást. 2010. március 3-i határozatában az FME a VBS számára ideiglenes igazgatótanácsot nevezett ki, a reykjavíki kerületi bíróság 2010. április 9-i ítéletével elindult a VBS felszámolása a pénzügyi vállalkozásokról szóló 161/2002. törvény 101. cikkének megfelelően. A bank működési engedélyét visszavonták, mivel a bank felszámolási eljárás alatt áll. |
(27) |
A Saga Capital működési engedélyét az FME 2011. szeptember 28-i határozatával vonta vissza. Ezt követően az FME kérte a Saga Capital felszámolásának elindítását és felszámoló bizottságot nevezett ki. Az északkelet-izlandi kerületi bíróság a 2012. május 16-i ítéletében helyt adott az FME keresetének és kinyilvánította, hogy a Saga Capitalt fel kell számolni. 2012. június 14-én az izlandi legfelsőbb bíróság megerősítette ezt az ítéletet. A reykjavíki kerületi bíróság 2012. március 5-i ítéletében helybenhagyta az FME azon döntését, hogy a Saga Capital működési engedélyét vissza kell vonni. A reykjavíki kerületi bíróság ítéletét megfellebbezték a legfelsőbb bíróságnál. Ugyanakkor a bank felhagyott valamennyi engedélyezett tevékenységével, mivel pénzintézetként való működési engedélyét visszavonták. |
(28) |
Emiatt egyértelmű, hogy a szóban forgó három befektetési bank mára megszüntette összes gazdasági tevékenységét, működési engedélyeiket visszavonták, jelenleg felszámolási eljárás alatt állnak, és a bank vagyonára vonatkozó követelések benyújtási határideje lejárt (13). Amennyiben a befektetési bankoknak állami támogatást nyújtottak, a támogatás már nem jár torzító hatásokkal, amennyiben jogellenes támogatást nyújtottak, a támogatás visszafizettetése lehetetlen. Ilyen körülmények között semmilyen gyakorlati hatása nem lenne egy, a szóban forgó intézkedések támogatási jellegéről, illetve az EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségéről szóló hatósági határozatnak (14). |
(29) |
A felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint indított hivatalos vizsgálati eljárás folytatása nem célravezető, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A három izlandi befektetési banknak előnyös feltételek melletti, átütemezett kölcsönök formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatban megindított hivatalos vizsgálati eljárást ezennel lezárjuk.
2. cikk
Ennek a határozatnak Izland a címzettje.
3. cikk
A határozatnak csak az angol nyelvű szövege hiteles.
Kelt Brüsszelben, 2012. december 19-én.
az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről
Oda Helen SLETNES
elnök
Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON
testületi tag
(1) Az EFTA Felügyeleti Hatóság három izlandi befektetési banknak előnyös feltételek melletti, átütemezett kölcsönök formájában nyújtott állami támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló, 2011. november 23-i 363/11/COL határozatát az Európai Unió hivatalos lapjában tették közzé (HL C 21., 2012.1.26., 2. o., 4. EGT-kiegészítés, 2012.1.26., 8. o.).
(2) Lásd a Hatóság 363/11/COL határozatának 2–6. pontjait.
(3) A kihirdetések hivatkozásait lásd a fenti 1. lábjegyzetben.
(4) A biztosítékkal fedezett kölcsönök másik elnevezése a repó-kölcsön. A repó vagy visszavásárlási megállapodások olyan szerződések, amelyek keretében az értékpapírok – mint pl. kincstárjegyek – eladója beleegyezik azok meghatározott időpontban és meghatározott áron történő visszavásárlásába.
(5) További részletekért lásd az izlandi központi banknak a kincstár nevében az elsődleges eladók részére történő értékpapír-kölcsönzésére vonatkozó, 2008. november 28-i szabályokat, melyek a következő honlapon érhetők el: http://www.lanamal.is/assets/nyrlanasysla/regluren08.pdf
(6) A kölcsönmegállapodások további részleteit a Hatóság 363/11/COL határozata tartalmazza, 11–27. pontok.
(7) Lásd a határozat 2.2. részét.
(8) E szabályok helyébe 2009. június 26-án az 553. sz., azonos tárgyú szabályok léptek (jelenleg alkalmazandó szabályok).
(9) Lásd pl.: C-75/97 sz. Belgium kontra Bizottság (Maribel bis/ter) ügyet, EBHT 1999., I-3671. o., valamint a C-106/09 P sz. és C-107/09 P sz. Bizottság kontra Gibraltár kormánya egyesített ügyekben hozott legutóbbi ítéletet, még nem tették közzé, 75. pont.
(10) Lásd pl. a Hatóság feltőkésítésről szóló iránymutatását: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16015&1=1
(11) A Hatósághoz később megérkezett a kért információ a panaszostól (iktatószám: 641907).
(12) A Bizottság 2007. szeptember 25-i határozata a Spanyolország által az IZAR vonatkozásában végrehajtott intézkedésekről, C-47/2003 sz. ügy (HL L 44., 2008.2.20., 33. o.), valamint a Bizottság 2005. november 9-i határozata Franciaországnak a Mines de Potasse d’Alsace részére tett intézkedéséről, C-53/2000 sz. ügy (HL L 86., 2006.3.24., 20.o.), valamint az EFTA Felügyeleti Hatóság 2009. május 27-i határozata a NordBook AS vállalkozás számára állítólag jogellenesen nyújtott támogatásról, 245/09/COL sz. ügy (HL L 282., 2009.10.29., 41. o.).
(13) Megemlítendő, hogy lejárt a követelések három bank felszámoló bizottságához való benyújtási határideje: A 21/1991 sz. csődtörvény 85. cikke szerint a követelések benyújtási határideje rendszerint két hónap, de kivételes esetekben a csődgondnok háromtól legfeljebb hat hónapig tartó időszakot határozhat meg. Az időtartamtól függetlenül a követelések benyújtási időszaka akkor kezdődik, amikor az első alkalommal közzéteszik a hitelezőknek az értesítést, ezt az értesítésnek egyértelműen tartalmaznia kell. Emiatt a jelen esetben nem volna célravezető, ha a Hatóság jogellenes támogatás visszafizettetését elrendelő határozatot adna ki. Tekintettel arra, hogy az izlandi hatóságok nem tettek eleget a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségének, a Hatóság nem tudta a 363/11/COL határozatában szereplőnél (2011. november) korábban elindítani az intézkedések kivizsgálását. A Hatóság minden esetben elvárja, hogy a három befektetési bank eszközeinek értékesítése piaci feltételek mellett fog történni, a csődeljárásokra akalmazandó általános szabályoknak megfelelően.
(14) A Bizottság 2007. szeptember 25-i határozata a Spanyolország által az IZAR vonatkozásában végrehajtott intézkedésekről, C-47/2003 sz. ügy (HL L 44., 2008.2.20., 33. o.), valamint a Bizottság 2005. november 9-i határozata Franciaországnak a Mines de Potasse d’Alsace részére tett intézkedéséről, C-53/2000 sz. ügy (HL L 86., 2006.3.24., 20. o.).