This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62020CN0249
Case C-249/20 P: Appeal brought on 9 June 2020 by the European Commission against the judgment of the General Court (Eighth Chamber) delivered on 2 April 2020 in Case T-571/17, UG v Commission
C-249/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-571/17. sz., UG kontra Bizottság ügyben 2020. április 2-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2020. június 9-én benyújtott fellebbezés
C-249/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-571/17. sz., UG kontra Bizottság ügyben 2020. április 2-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2020. június 9-én benyújtott fellebbezés
HL C 348., 2020.10.19, p. 3–4
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
19.10.2020 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 348/3 |
A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-571/17. sz., UG kontra Bizottság ügyben 2020. április 2-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2020. június 9-én benyújtott fellebbezés
(C-249/20. P. sz. ügy)
(2020/C 348/04)
Az eljárás nyelve: francia
Felek
Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: B. Mongin, L. Radu Bouyon meghatalmazottak)
A másik fél az eljárásban: UG
A fellebbező kérelmei
— |
A Bíróság helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszékének (nyolcadik tanács) a T-571/17. sz., UG kontra Bizottság ügyben 2020. április 2-án hozott ítéletét; |
— |
az ügyet utalja vissza a Törvényszék elé; |
— |
az elsőfokú eljárás és a fellebbezési eljárás költségeiről jelenleg ne határozzon. |
Jogalapok és fontosabb érvek
1. |
Első jogalap: a tények elferdítése (a megtámadott ítélet 64–71. pontja) Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint akkor áll fenn a Bíróság felülvizsgálatának hatálya alá tartozó elferdítés esete, ha a fennálló bizonyítékok értékelése nyilvánvalóan hibás. Az ilyen elferdítések az ügyiratokból nyilvánvalóan ki kell tűnnie. A jogalap első részében a Bizottság azt állítja, hogy a Törvényszék azon megállapításának, amely szerint a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság túlságosan rövid határidőt szabott UG-nek arra, hogy orvosolja szakmai hiányosságait, ellentmondanak az ügy irataiban szereplő okirati bizonyítékok. A munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság nem várta el, hogy UG három hónapon belül a 2015. évi értékelő jelentésben rögzített összes célkitűzést teljesítse, és állítsa vissza a munkatársaival való bizalmi viszonyt. A jogalap második része szerint a Törvényszék tévesen összpontosította vizsgálatát az indokolatlan távollétek kérdésére, és elmulasztotta figyelembe venni a 2016. október 17-i határozatban és a 2016. szeptember 8-i levélben megállapított szakmai hiányosságok több elemének ismétlődő jellegét. |
2. |
Második jogalap: téves jogalkalmazás (a megtámadott ítélet 72–77. pontja) A Törvényszék ténybeli hiba miatt semmisítette meg a megtámadott határozatot, azonban nem bizonyította, hogy e tévedés „nyilvánvaló” lett volna. Márpedig a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik az elbocsátások terén és a Törvényszék vizsgálata a nyilvánvaló hiba, illetve a hatáskörrel való visszaélés hiányának vizsgálatára korlátozódik. A Törvényszék olyan hibát fedezett fel a megtámadott határozatban, amely a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság által UG-nek felrótt szakmai hiányosságoknak csupán az egyikéhez kapcsolódik, és amely hiba nem volt „nyilvánvaló”, így nem vezethetett a megtámadott határozat megsemmisítéséhez. |