EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62019CN0929
Case C-929/19: Request for a preliminary ruling from the Înalta Curte de Casație și Justiție (Romania) lodged on 18 December 2019 — Criminal proceedings against CD
C-929/19. sz. ügy: Az Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Románia) által 2019. december 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – CD elleni büntetőeljárás
C-929/19. sz. ügy: Az Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Románia) által 2019. december 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – CD elleni büntetőeljárás
HL C 201., 2020.6.15, p. 7–7
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
15.6.2020 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 201/7 |
Az Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Románia) által 2019. december 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – CD elleni büntetőeljárás
(C-929/19. sz. ügy)
(2020/C 201/10)
Az eljárás nyelve: román
A kérdést előterjesztő bíróság
Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie
Az alap-büntetőeljárás résztvevője
CD
A többi fél az eljárásban:
CLD, GLO, ȘDC, PVV, SC Complexul Energetic Oltenia SA, Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție – Direcția Națională Anticorupție
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
1) |
Úgy kell-e értelmezni az Európai Unióról szóló szerződés 19. cikkének (1) bekezdését, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikkének (1) bekezdését és az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2017. július 5-i (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 2. és 4. cikkét, hogy azzal ellentétes, ha a bíróságok rendszerének részét nem képező valamely szerv, a Curtea Constituțională a României (alkotmánybíróság, Románia) határozatában minden további nélkül elrendeli, hogy újból el kell bírálni a legfelsőbb bíróság büntetőtanácsa által egy adott időszakban (2003 és 2019. január között) első fokon elbírált, fellebbezési szakaszban lévő összes vesztegetési ügyet? |
2) |
Úgy kell-e értelmezni az Európai Unióról szóló Szerződés 2. cikkét és 19. cikkének (1) bekezdését, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének [második bekezdését], hogy azzal ellentétes, ha a bíróságok rendszerének részét nem képező valamely szerv – a legfelsőbb bíróság állandó és egyhangú szervezeti és ítélkezési gyakorlatából következő értelmezéssel szembe helyezkedve – jogellenesnek minősíti a legfelsőbb bíróság tanácsa ítélkező testületének összetételét? |
3) |
Úgy kell-e értelmezni az uniós jog elsőbbségét, hogy az lehetővé teszi, hogy a nemzeti bíróság mellőzze az alkotmánybíróság olyan határozatának az alkalmazását, amely határozatot az alkotmánybíróság alkotmányossági jogvitával kapcsolatos ügyben hozott, és amely a nemzeti jog értelmében kötelező erejű? |
4) |
Lehet-e úgy értelmezni az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének [második bekezdésében] szereplő, „törvény által megelőzően létrehozott” kifejezést, hogy az valamely, az azt alkotó bírák szakosodásától független szakosodott ítélkező testület hivatalos kijelölését is magában foglalja? |