EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62011CN0478
Case C-478/11 P: Appeal lodged on 21 September 2011 by Laurent Gbagbo against the order delivered on 13 July 2011 by the General Court in Case T-348/11 Gbagbo v Council
C-478/11. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-348/11. sz., Gbagbo kontra Tanács ügyben 2011. július 13-án hozott végzése ellen Laurent Gbagbo által 2011. szeptember 21-én benyújtott fellebbezés
C-478/11. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-348/11. sz., Gbagbo kontra Tanács ügyben 2011. július 13-án hozott végzése ellen Laurent Gbagbo által 2011. szeptember 21-én benyújtott fellebbezés
HL C 6., 2012.1.7, p. 2–3
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
7.1.2012 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 6/2 |
A Törvényszék (ötödik tanács) T-348/11. sz., Gbagbo kontra Tanács ügyben 2011. július 13-án hozott végzése ellen Laurent Gbagbo által 2011. szeptember 21-én benyújtott fellebbezés
(C-478/11. P. sz. ügy)
2012/C 6/03
Az eljárás nyelve: francia
Felek
Fellebbező: Laurent Gbagbo (képviselők: L. Bourthoumieux, J. Vergès, R. Dumas és M. Ceccaldi ügyvédek)
A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa
A fellebbező kérelmei
— |
A Bíróság nyilvánítsa Laurent Gbagbo keresetét elfogadhatónak; |
— |
helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-348/11. sz. ügyben 2011. július 13-án hozott végzését, amely a határidő elmulasztása miatti jogvesztést állapított meg; |
— |
utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, hogy a fellebbező érvényesíthesse jogait; |
— |
az Európai Unió Tanácsát kötelezze a költségek viselésére a Bíróság eljárási szabályzatának 69. és 73. cikke alapján. |
Jogalapok és fontosabb érvek
A fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező a következő jogalapokra hivatkozik:
— |
A háború, mint az elévülést megszakító vis maior. Azon események, amelyekkel a fellebbező 2010 novemberében Elefántcsontparton szembesült, vis maiornak minősülnek az Európai Unió Bírósága alapokmányának 45. cikke értelmében, a hadiállapot miatt, amely megszakítja a fellebbezővel szemben a Tanács által hozott aktusokra vonatkozó elévülési időt. |
— |
A jelen, a háború miatti vis maior megakadályozza a fellebbezőt abban, hogy szabadon gyakorolhassa a jogorvoslathoz való jogát azon aktusokkal szemben, amelyek nyilvánvalóan sértik az alapvető jogait. |
— |
Az alapvető jogok és szabadságok magasabb rendűek, mint a jogbiztonság elve. A Törvényszék, amikor a jogbiztonság elvére hivatkozott a felperes kérelmének elfogadhatatlanná nyilvánítása végett, megsértette a bírósághoz fordulásra vonatkozó alapvető jogát és a védelemhez való jogát. A fellebbezőt következésképpen megfosztották az illetékes bíróság előtti meghallgatáshoz való jogától. |
— |
A távolságra tekintettel járó határidő és a keresetindítási határidő alkalmazhatatlansága háború esetén. A távolságra tekintettel járó határidő és a keresetindítási határidő nyílt háborúban álló államban élő címzettel szemben nem alkalmazható. Az ilyen határidők csak békeidőben és az európai kontinensen alkalmazhatóak. Márpedig a fellebbező másik kontinensen él, és ezért a Törvényszék eljárási szabályzata 102. cikkének a jelen esetre történő szigorú alkalmazása vitathatatlanul sérti az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. cikkének (1) bekezdését, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikkét. |
— |
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikkének magasabb rendűsége. A Törvényszék eljárási szabályzata 102. cikke semmissé teszi az Európai Unió működéséről szóló szerződésben előírt bármilyen értesítési kötelezettséget, amelynek értelmében a keresetindítási határidő az intézkedés kihirdetésétől vagy a felperessel történő közlésétől, vagy akkortól számít, hogy az érdekelt tudomást szerzett az aktusról. Az eljárási szabályzat 102. cikke ugyanis elvonatkoztat a közlési kötelezettségtől, és nem veszi figyelembe azt a napot, amikor a felperes ténylegesen tudomást szerzett az aktusról, ezáltal korlátozza az EUMSZ 263. cikk betűjét és szellemét. Ennélfogva a 102. cikk veszélyezteti a Szerződés — amely magasabb rendű jogi értékkel bír, és amely kötelező az Európai Uniót alkotó intézményekre nézve- által biztosított és védett jogokat. Következésképpen, mivel a megtámadott aktusokat nem közölték a fellebbezővel, és ez sérti az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikkének ötödik bekezdését, a keresetindítási határidő csak akkortól kezdődhet, hogy a fellebbező tudomást szerzett a vele szemben hozott aktusokról. |
— |
Az alapvető jogok és szabadságok súlyos megsértése. A jogbiztonság elve, ahogyan arra a Törvényszék hivatkozott, súlyosan veszélyezteti a jogbiztonságot egészében véve, hiszen az Európai Unión kívül, háborúban álló országban élő jogalanyok olyan szankciókkal sújthatók, amelyekkel szemben nem tudják érdemben gyakorolni a jogorvoslathoz való jogukat, hiszen nem szereznek tudomást a szankcióról. |
— |
Másodlagosan a fellebbező a Tanács által vele szemben hozott aktusok megsemmisítését kéri az alapvető jogok és szabadságok megsértésének súlyos volta miatt. Mivel a megtámadott aktusok sértik a különböző nemzetközi szerződések által védett alapvető szabadságokat, a Bíróság feladata megsemmisíteni az említett aktusokat, mivel azok jogellenessége sérti a kialakult európai jogrendet, továbbá azon okból, hogy semmilyen keresetindítási határidő nem támasztható a védett alapvető jogok és szabadságok megsértésének súlyossága miatt. |