This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52020AB0014
Opinion of the European Central Bank of 8 May 2020 on a proposal for a regulation on the establishment of a European instrument for temporary support to mitigate unemployment risks in an emergency (SURE) following the COVID-19 outbreak (CON/2020/14)
Az Európai Központi Bank véleménye (2020. május 8.) a Covid19-járvány miatt felmerülő a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) létrehozásáról szóló rendelet iránti javaslatról (CON/2020/14)
Az Európai Központi Bank véleménye (2020. május 8.) a Covid19-járvány miatt felmerülő a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) létrehozásáról szóló rendelet iránti javaslatról (CON/2020/14)
HL C 190., 2020.6.8, p. 1–2
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
8.6.2020 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 190/1 |
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE
(2020. május 8.)
a Covid19-járvány miatt felmerülő a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) létrehozásáról szóló rendelet iránti javaslatról
(CON/2020/14)
(2020/C 190/01)
Bevezetés és jogalap
2020. április 2-án az Európai Bizottság a Covid19-járvány miatt felmerülő a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) létrehozásáról szóló tanácsi rendelet iránti javaslatot (a továbbiakban: a javasolt rendelet) (1) fogadott el.
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre a Szerződés 127. cikke (4) bekezdésének második albekezdésén alapul, mivel a javasolt rendelet a KBER-nek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) IV. fejezete szerinti monetáris feladatait és műveleteit érinti, különösen a KBER Alapokmányának 17. és 21.2. cikkét, amelyek úgy rendelkeznek, hogy az EKB és a nemzeti központi bankok (NKB-k) számlát nyithatnak többek között közigazgatási intézményeknek, valamint fiskális megbízottként tevékenykedhetnek többek között az uniós intézmények és központi kormányzatok részére.
Az Európai Központi Bank eljárási szabályzata 17.5. cikkének első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.
1. Általános észrevételek
A javasolt rendelet alapján létrehozandó eszköz (a továbbiakban: SURE eszköz) az Európai Unió által nyújtott hitelek (a továbbiakban: SURE hitelek) formájában pénzügyi támogatást nyújtana a koronavírus-betegség 2019 (Covid19) járvány okozta súlyos gazdasági zavarral küzdő, vagy annak komoly veszélyével fenyegetett tagállamok részére a csökkentett munkaidős rendszerek vagy a munkavállalók és az önfoglalkoztatók védelmét célzó hasonló intézkedések finanszírozása, és ezáltal a munkanélkülivé válás és a jövedelemkiesés előfordulásának csökkentése céljából (2). A hitelekre vonatkozó teljes keret 100 milliárd euróig terjed. Az EKB üdvözölte, hogy az Európai Tanács jóváhagyta az eurocsoport által a dolgozók, a vállalkozások és az államok számára kidolgozott háromszoros biztonsági hálóra – vagyis a SURE eszközre, az Európai Stabilitási Mechanizmus által nyújtott, a pandémiás válsághelyzet kezelésére szolgáló támogatásra és egy összeurópai garanciaalapra – vonatkozó megállapodást (3).
2. Különös észrevételek
A javasolt rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság az EKB-val közösen megállapítja a hitelek kezeléséhez szükséges szabályokat. A javasolt rendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerint a kedvezményezett tagállam külön számlát nyit NKB-jánál a kapott pénzügyi támogatás kezelésére. A tagállam továbbá a hitel szerint esedékes tőkeösszeget és kamatot húsz TARGET2 üzleti nappal a megfelelő lejárati időpont előtt átutalja az Unió EKB-nál vezetett számlájára.
Amint azt az EKB a fentiekben megjegyezte, a KBER Alapokmányának 17. és 21.2. cikke értelmében az EKB és az NKB-k számlát nyithatnak és fiskális megbízottként tevékenykedhetnek a Bizottság és a tagállamok részére. Ennek alapján az EKB és az NKB-k a múltban elláttak gazdasági kiigazítási programokból, például az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmusból (EFSM) (4) és az Unió – a folyó fizetéseivel vagy tőkemozgásaival kapcsolatban nehézségeket tapasztaló vagy komoly nehézségekkel fenyegetett tagállamok részére hitelfelvételi lehetőséget biztosító – középtávú pénzügyi támogatási mechanizmusából (5) eredő hitelek kezelésével kapcsolatos feladatokat. Annak biztosítása érdekében, hogy a KBER műveleteinek szervezését a KBER belső kérdésként kezelje, javasolt, hogy történjen hivatkozás arra, hogy a kedvezményezett tagállam a hitelek szerint esedékes fizetéseket a megfelelő lejárati időpont előtt utalja át a KBER-nél vezetett számlákra.
Ez a vélemény közzétételre kerül az EKB honlapján.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2020. május 8-án.
az EKB elnöke
Christine LAGARDE
(1) COM (2020) 139 final.
(2) Lásd a javasolt rendelet 1. cikkének (2) bekezdését.
(3) Lásd: bevezető nyilatkozat, sajtótájékoztató, Christine Lagarde, az EKB elnöke, Luis de Guindos, az EKB alelnöke, Frankfurt am Main, 2020. április 30., elérhető az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.
(4) Lásd: az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelet (HL L 118., 2010.5.12., 1. o.) 8. cikkének (1) bekezdése; az Unió által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében végzett forrásbevonási és hitelezési műveletek nyilvántartásáról szóló, 2010. október 14-i EKB/2010/17 európai központi banki határozat (HL L 275., 2010.10.20., 10. o.).
(5) Lásd: a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelet (HL L 53., 2002.2.23., 1. o.) 9. cikke; az Európai Közösség által a középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus keretében végzett hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletek kezelésérő szóló, 2003. november 7-i EKB/2003/14 európai központi banki határozat (HL L 297., 2003.11.15., 35. o.).