EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012DC0629
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS Commission Work Programme 2013
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A Bizottság 2013. évi munkaprogramja
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A Bizottság 2013. évi munkaprogramja
/* COM/2012/0629 final */
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A Bizottság 2013. évi munkaprogramja /* COM/2012/0629 final */
Napjaink
legfontosabb teendője az, hogy kezeljük a gazdasági válságot és az EU-t
visszaállítsuk a fenntartható fejlődés pályájára. Az európaiak mai nemzedékének ez az első számú feladata. Egy olyan Európa kell ehhez, amely versenyképes a
globális gazdaságban, és oly módon alakul át, hogy képes lesz megragadni a
jövő lehetőségeit. Az a
stabil makrogazdasági környezet szükséges hozzá, amelyet csak a valódi
gazdasági és pénzügyi unió hozhat létre. Lépésváltás kell hozzá a gazdaságban, hogy érvényesülhessen Európa
számos erőssége, amelyekkel sikereket érhet el a magas szintű
innováción és magas szakképzettségen alapuló jövőbeni gazdaságban. Ehhez változásokra van szükség az egységes piacon
az üzleti környezetben; teljes mértékben ki kell hozzá aknázni az Európa
hálózataiban és az IT-forradalomban rejlő hatalmas potenciált; új
készségek kellenek hozzá és segítség a munkaerőpiacról jelenleg kizártak
számára ahhoz, hogy ők is közreműködhessenek; valamint az
energiahatékonyság szükségleteinek és lehetőségeinek megfelelően kell
ezt formálni. E hosszú távú kihívások
a társadalom valamennyi rétegének összehangolt erőfeszítését igénylik – de
az EU hozzájárulása valamennyi esetben a siker előfeltétele. Barroso
elnök az Unió helyzetéről tartott értékelő beszédében ezért hangsúlyozta
azt, hogy Európának új gondolkodásmódra van szüksége – le kell vonni a
tanulságokat az előttünk álló kihívásokból, amelyek alapjaiban
változtatják meg világunkat. Reform
nélkül nem valósítható meg növekedés, és a kihívásokkal csak úgy birkózhatunk
meg, ha együttesen cselekszünk. Az
Unió helyzetéről szóló beszéd nagyratörő elképzeléseket vezetett
elő az EU hosszú távú kereteit illetően – ez pedig a politikai unión
alapuló, mélyreható és valódi gazdasági unió. E jövőképet konkrét lépéseken keresztül kell a gyakorlatban
megvalósítanunk, ha fel akarjuk venni a küzdelmet az Európán továbbra is
eluralkodó elhúzódó válsággal. A 2013-as
munkaprogram hosszú távú jövőképet határoz meg arról, hogyan léphet fel az
EU a főbb szakpolitikai területeken, összegzi, milyen hiányosságok
mutatkoznak jelenleg, és kifejti, hogyan fogja a Bizottság kezelni e
kihívásokat. A megfelelő
kezdeményezések prioritássá emelésével az EU képes hozzájárulni a növekedéshez
és a munkahelyteremtéshez, és képes lépésről lépésre közelebb kerülni majd
hosszabb távú jövőképéhez. A
Bizottság növekedést serkentő kezdeményezések széles skáláját terjesztette
már elő, ezeket jelenleg tárgyalják a társjogalkotók.
Ezen intézkedések kellő időben történő
elfogadása és teljes körű végrehajtása a bizalom alapvető jelzését
közvetítené a polgárok és a befektetők számára, hozzájárul a gazdasági
tevékenység újraélénkítéséhez és ösztönzi az olyannyira várt
munkahelyteremtést. Ez az uniós
fellépések kiemelkedő teljesítményét jelentené a 2014. júniusi európai
parlamenti választásokig. A Bizottság
2013-ban jelentős erőfeszítéseket tesz a végrehajtás érdekében, mivel
ezáltal közvetlen módon járulhat hozzá az uniós fellépés előnyeinek
kiaknázásához. A többéves pénzügyi
keretről 2012 végén hozandó döntéseket követően a Bizottság 2013
során a gyors végrehajtáshoz szükséges megállapodások véglegesítésére
összpontosít majd, többek között az országspecifikus tárgyalási megbízások
alkalmazásával, annak érdekében, hogy az Unió által finanszírozott beruházások
által támogatott prioritások egyértelműen a növekedésre és a
munkahelyteremtésre irányuljanak. A
modern, reformösztönző uniós költségvetés által támogatott célzott
beruházás döntő módon járulhat hozzá a növekedéshez, munkahelyteremtéshez
és versenyképességhez. A
munkaprogramban szereplő javaslatok előterjesztésére 2013-ban és 2014
elején kerül majd sor, szem előtt tartva a jelenlegi jogalkotási
időszak végét. A következő
szakaszokban kiemelünk egyes főbb kezdeményezéseket, hogy bemutassuk,
miként járul hozzá a Bizottság az EU célkitűzései és a jelenlegi helyzet
közötti rés áthidalásához. Az I.
melléklet részletesebb felsorolást tartalmaz a Bizottság által 2013–2014-ben
előterjeszteni kívánt javaslatokról.
A megfelelő alapok: a valódi gazdasági és pénzügyi unió megvalósítása felé
A célkitűzés Európa ereje gazdaságaink egymáshoz kapcsolásában rejlik. Ezt a folyamatot az egységes piac és a közös valuta vitte előre, és az európai szemeszterben megvalósuló, uniós szintű integrált gazdasági szakpolitika-meghatározás sosem látott mértékben közelíti egymáshoz gazdaságainkat. A válság azonban rámutatott, hogy a pénzügyi szolgáltatások egységes piaca csak akkor eredményezhet pénzügyi stabilitást, gazdasági növekedést és munkahelyeket, ha uniós szinten erőteljes egységes szabályozási és felügyeleti hatóság társul hozzá. A következő lépés tehát az lesz, hogy a teljes mértékben működőképes bank- és költségvetési unió kialakításával elmélyítsük a gazdasági és pénzügyi uniót. Mi hiányzik jelenleg? A valódi GMU-hoz arra van szükség, hogy átfogó megközelítéssel kezeljük a magánszektor túlzott eladósodása, a fenntarthatatlan államadósság és a bankágazat gyengesége alkotta ördögi kört. Az EU-nak nincs olyan globális kerete, amely megszüntetné a teljes mértékben integrált pénzügyi szolgáltatási politika hiányosságait, a bankok egységes felügyeleti mechanizmusának létrehozásával és az összes pénzügyi intézményre nézve irányadó egységes szabálygyűjteménnyel. Hatékonyabb mechanizmusokat kell kialakítania és végrehajtania a fenntarthatatlan költségvetési politikák és a gazdasági egyensúlyhiány megakadályozása és kiigazítása érdekében. Az adópolitikák jobb összehangolása is döntő fontosságú. Az európai szemeszter révén megvalósított előrehaladás ugyancsak nem bontakoztatta még ki a benne rejlő potenciális hatást abban a tekintetben, hogy az ajánlások a strukturális reformok megvalósításáig vezessenek az EU-ban. Bár
még nem hiánytalan, gazdasági kormányzásunkat már teljes mértékben
megerősítette az Európa 2020 stratégia, az európai szemeszter, és a hatos
jogalkotási csomag végrehajtása. A
gazdasági kormányzás további kiteljesítéséhez sürgősen meg kell állapodni
a kettes jogalkotási csomagról. 2013-ban
a Bizottság:
elindítja
a negyedik európai szemesztert az éves növekedési jelentéssel;
nyomonkövetési
intézkedéseket tesz az átfogó és valódi GMU 2012 végén kiadásra
kerülő tervezetével kapcsolatban;
további
jogszabályokra irányuló javaslatokat terjeszt elő (pl. a nem banki
szervezetekkel és az árnyékbanki tevékenységgel kapcsolatos
rendszerszintű kockázatokról) annak érdekében, hogy erősödjék a
stabilitás, az átláthatóság és a fogyasztóvédelem a pénzügyi ágazatban.
A
már érvényben lévő és a jelenleg tervezett jogszabályok az EU pénzügyi
rendszerének alapvető átalakítását eredményezik. A bankfelügyeletről szóló megállapodás jóval biztosabb alapokra
helyezi majd az európai pénzügyi rendszert, és ösztönző szerepet tölt be a
bizalom újraélesztésében. 2013-ban
számos részletes szabály bevezetésére kerül sor ebből az
intézkedéscsomagból. Ugyanez érvényes
a kohéziós politikára is, ahol a növekedésserkentő intézkedések és
strukturális reformok európai szemeszterben kiemelt fő prioritásai az új
nemzeti és regionális programok magját fogják képezni, és ahol a hangsúly a
strukturális alapok új generációjában az országspecifikus felhatalmazások
véglegesítésére kerül majd. A
Bizottság az adócsalással és adóelkerüléssel kapcsolatban is fellép, többek
között egy, az adóparadicsomokra vonatkozó kezdeményezéssel, uniós dimenzióval
egészítve ki az államháztartási konszolidációra irányuló nemzeti
erőfeszítéseket.
A
versenyképesség fellendítése az egységes piac és az iparpolitika révén
A célkitűzés A fenntartható fejlődéshez és a munkahelyteremtéshez egyszerre van szükség egyfelől stabil makrogazdasági környezetre, másfelől a globális gazdaságban való versenyképességre. Európának vannak olyan erősségei, amelyek versenyelőnyhöz juttathatják a korszerűsített piacgazdaságon keresztül, és segíthetik abban, hogy vezető szerepet töltsön be az új ipari forradalomban. Az egységes piac és a tisztességes verseny a célzott beruházással és a vállalkozói készség megfelelő megközelítésével párosulhat annak érdekében, hogy kiaknázzuk az új technológiák és az innováció révén a növekedési lehetőségeket. Mi hiányzik jelenleg? Az egységes piacnak tovább kell alkalmazkodnia annak érdekében, hogy kiaknázza a benne rejlő lehetőségeket a vállalkozások és a fogyasztók számára a határok nélküli Európában. A technológiai változás hatalmas lehetőségeket kínál, ám új megközelítéseknek kell kísérnie olyan területeken, mint a közbeszerzés, a szabványok és a szellemi tulajdon. Az EU-nak az energiaügy és az éghajlat-változási politikák hosszú távú keretére van szüksége, amely leehtővé teszi, hogy a beruházások és a szakpolitika a versenyképességre irányuljanak és kezeljék az éghajlatváltozást. Európa alulteljesít az innováció terén, mivel akadályok állnak az új piacok kiépítésének és az életmódunkat megváltoztató technológiákba való beruházás útjában, a vállalkozói készséggel és az üzleti kudarccal kapcsolatos hozzáállással kapcsolatban pedig tágabb problémák tapasztalhatóak. Ahhoz is megfelelő jogi keretre van szüksége, hogy a Galileo a kereskedelmi működés szakaszába léphessen. Ezt súlyosbítja, hogy a vállalkozások, különösen a kkv-k a krízist követően nehezen jutnak finanszírozáshoz, az adminisztratív terhek és egyes elavult közigazgatási rendszerek pedig fölösleges költségekkel járnak. A végrehajtási hiányosságok szintén hátráltatják az előnyök maradéktalan érvényesülését. A nemrégiben
megszületett második egységes piaci intézkedéscsomag 12 elsőbbséget
élvező új konkrét fellépést határozott meg annak érdekében, hogy új
lendületet kapjon az egységes piac a következő négy kulcsfontosságú
területen: hálózatok, mobilitás, digitális gazdaság és kohézió.[1] Az iparpolitikáról szóló 2012-es közleményének[2] továbbviteleként a Bizottság
újból megvizsgálja a termékek egységes piacát, mely az Unión belüli kereskedelem
75 %-át teszi ki. Ezek a
fellépések az egységes piaci intézkedéscsomag[3]
első fázisához tartozó és jelenleg mihamarabb elfogadandó elsőbbséget
élvező intézkedésekre épülnek. A
Bizottság komoly erőfeszítéseket tesz majd a társjogalkotókkal együtt 2013-ban,
hogy e javaslatokat megérleljék, majd teljes körűen és eredményesen
végrehajtsák. A főbb javaslatok
közé tartoznak a következők:
kezdeményezések a
szabályok összehangolására és a héa-szabályoknak való megfelelés
költségeinek csökkentésére egységes bevallás alkalmazásával;
a közbeszerzés
esetében az e-számlázás kötelezővé tételére irányuló jogalkotási
javaslat megkönnyíti a vállalkozások és a kormányzat közötti kapcsolatot,
csökkenti a költségeket, és más ágazatok számára is példaként szolgálhat;
az egységes
piacon a termékek forgalmára vonatkozó szabályok korszerűsítésére és
egyszerűsítésére vonatkozó kezdeményezések, a szabad forgalmat
továbbra is gátló hiányosságok azonosítása, valamint a szabványokra,
tanúsításra és címkézésre irányuló munka intenzívebbé tétele;
a Horizont 2020
részeként 2013-ban javaslatok várhatók számos jelentős köz–magán
társulás beindítására, hogy a magánbefektetés az uniós költségvetéssel
együtt közös megközelítésnek adjon lendületet olyan stratégiai
ágazatokban, mint a gyógyszeripar, a légiforgalmi szolgáltatás és a
nanotechnológia, mintegy 9–10 milliárd eurónyi új befektetést mozgósítva;
kezdeményezés az
energiaügyi technológiákról és az innovációról a fenntartható, biztonságos
és versenyképes energiarendszer megvalósítása érdekében;
egy sor
jelentős reformra irányuló javaslat az állami támogatás
korszerűsítése érdekében;
a
szellemitulajdon-jogokra vonatkozó szabályok korszerűsítése annak
érdekében, hogy azok a digitális világban is alkalmazhatóak legyenek.
Az
energiahatékonyság a versenyképesség egyik fő területe. A Bizottság megerősíti a tagállamokkal való
együttműködését az energiahatékonysági irányelv, az energiafogyasztás
címkézése és a környezetbarát tervezésre vonatkozó jogszabályok végrehajtása
terén. A kulcsfontosságú alaptechnológiákra
vonatkozó stratégia végrehajtása szintén a versenyképesség fontos
előmozdítója lesz. A Bizottság
elmélyíti a finanszírozási kihívásokkal küzdő kkv-k megsegítése érdekében
tett munkáját, és végrehajtja a vállalkozói készségre irányuló cselekvési tervet. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a COSME[4]-program által biztosított
támogatás az új finanszírozási időszak 2014-es indulására
működőképes állapotba kerül majd. Az Európai Szociális alap új programozása szintén külön összpontosít
majd az iskolából a munka világába való átmenethez szükséges készségek
biztosítására, valamint a munkaerő foglalkoztathatóságára.
Összekapcsolódással
a versenyképességért: építsük ki ma a
holnap hálózatait
A célkitűzés A távközlésre, energiaügyre és közlekedésre kiterjedő, teljes mértékben integrált és összekapcsolt európai egységes piac a versenyképesség, a foglalkoztatás és a növekedés előfeltétele. Ennek megvalósításához megfizethető, elérhető, hatékony és biztonságos hálózati infrastruktúrára van szükség. A digitális gazdaság elterjedésének felgyorsítása valamennyi ágazatban előnyökkel jár a megnövekedett termelékenység, hatékonyság és innováció révén. Európának korszerű digitális hálózatokkal kell rendelkeznie ahhoz, hogy megtartsa és továbbfejlessze globális versenyhelyzetét, kezelni tudja az internethasználatban és adatcserében bekövetkező robbanásszerű növekedést, és maximálisan kihasználja a főbb online fejlesztések által lehetővé tett hatékonyságnövelést és innovatív szolgáltatásokat. Az energiaügy terén az elektromos hálózatokba és más energiahálózatokba tett jelentős beruházásoknak köszönhetően biztonságosabbá, fenntarthatóbbá és versenyképesebbé válhat az energiaellátás. A közlekedés terén hatalmas előnyöket biztosítana a polgároknak és a vállalkozásoknak – a városi térségekben is– a teljes mértékben integrált egységes piac és a különböző közlekedési módok közötti könnyű váltást lehetővé tevő hatékonyabb hálózatok. Mi hiányzik jelenleg? A versenyképességet és a rendszerek európai szintű kihasználását hátráltatják a nemzeti megközelítések és a különböző akadályok. Nem mozgósítanak elegendő befektetést az Európa jövőbeli jólétének alapját képező projektek támogatására, és ezt a szabályozási környezet hiányosságai is visszavetik. Ez fékezi az innovációs potenciált olyan területeken, mint az intelligens hálózatok és mérőrendszerek, valamint az intelligens közlekedés. Az átjárhatóság hiánya növeli a költségeket és akadályozza az egyenlő versenyfeltételeket. A szabályozási keret hiányosságai hátráltatják az üzleti beruházásokat és a fogyasztói bizalmat olyan kulcsfontosságú területeken, mint a fizetés. Az infrastruktúra hiányosságai többletköltségeket és hatékonysági hiányosságokat jelentenek az energiafogyasztóknak, késleltetik a logisztika korszerűsítését és akadályozzák a széles sáv teljes kiaknázását. A
hiányok pótlása érdekében 2013–2014-ben a Bizottság a következőket
javasolja:
Európa
közlekedésének és logisztikájának modernizálása annak érdekében, hogy a
vállalkozásoknak időt és energiát takarítsanak meg, továbbá
csökkentsék a kibocsátást, a vasúti és teherszállításra, az uniós
kikötők közötti áruszállításra és az egységes európai égboltra
irányuló javaslatok révén;
az elektronikus
fizetés útjában álló akadályok kezelése;
a nagy
sebességű hálózatokba történő beruházások támogatása;
a széles sáv
lefedettségének és kapacitásának fellendítése a telepítési költségek
csökkentése és a mobil széles sáv céljaira való sávszélesség
felszabadítása révén.
A kohéziós politika
mellett az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz[5]
lesz az EU egyik legszembetűnőbb hozzájárulása ezen akadályok
felszámolására az infrastruktúra ösztönzése révén. 2013-ban az eszköz várhatóan megkezdi működését, és döntés
születik arról, hogy mire irányul majd A projektkötvények bevezetésére is sor kerül annak érdekében, hogy
elősegítsük a magánszektor befektetéseinek bevonását. Mindez a
szabályozás megszilárdításával párhuzamosan halad majd. Többet kell tenni annak érdekében, hogy megvalósítsuk az európai
szabályokkal működő, valódi európai közlekedési térséget: a vasúti
ágazat összekötésére és az egységes európai égbolt végrehajtásának
felgyorsítására vonatkozó javaslatokat kell prioritásnak tekinteni. Az energiaügy terén véghez kell vinni a
belső energiapiac 2014-es megvalósítása felé vivő liberalizáció
utolsó szakaszát annak érdekében, hogy Európa jövőbeli energiaellátását
fenntarthatóvá, versenyképessé és biztonságossá tegyük. Az energiaágazatban való nemzeti szerepvállalásra vonatkozó új keret
kulcsfontosságú elemet jelent majd annak biztosítására, hogy megfelelő
beruházásokra kerül sor, és a piaci beavatkozások szükségesek és arányosak
lesznek.
A
foglalkoztatást szolgáló növekedés: befogadás
és kiválóság
A célkitűzés Európa egyik legnagyobb értéke a szociális piacgazdaság, mivel ez képes a növekedést és a befogadást együttesen érvényesíteni. Ám napjaink európai gazdaságátés társadalmát az a veszély fenyegeti, hogy a magas munkanélküliség, a fokozódó szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának súlyos gondjai strukturálissá válnak. Ki kell aknáznunk az uniós dimenziót annak érdekében, hogy segítséget nyújtsunk a tagállamoknak abban, hogy a lehetséges valamennyi módot kihasználva segítsék az álláskeresőket, és megoldást találjanak a munkaerő-kínálat és –kereslet közötti eltolódásra. Ennek kiindulópontja az aktív foglalkoztatási politika, amelynek célja, hogy felvértezze az álláskeresőket az alkalmazáshoz szükséges megfelelő készségekkel, és amely maximálisan kihasználja a mobilitásban rejlő lehetőségeket. Célul kell kitűznünk, hogy innovatív módszereket találjunk az iskolázottság és a munkaerő-piaci részvétel szintjének emelésére. A társadalmi befogadás és a munkaerőpiacra való belépés előmozdításához megfelelő és fenntartható szociális politikákra és könnyebben elérhető szociális szolgáltatásokra van szükség. Teljes mértékben ki kell aknáznunk a fő növekedési ágazatok – így a zöld gazdaság, az IKT és az egészségügyi és szociális ellátási ágazat – munkahelyteremtő potenciálját. Annak érdekében, hogy az elöregedő társadalom hosszabb távú összefüggésben nézve megtartsa munkaerejét, az európai munkaerőpiacnak befogadónak kell lennie, mobilizálva az alkalmazottakat valamennyi korosztályban és valamennyi képzettségi szinten. Mi hiányzik jelenleg? Az európai munkanélküliség szintjét tekintve az állami foglalkoztatási szolgálatok és a munkaadók komoly kihívással szembesülnek, különösen ami a fiatalokat illeti. A foglalkoztathatóság szintjének fellendítése a növekedés újbóli beindítását jelenti, figyelembe véve a kiszolgáltatott helyzetű csoportokat is. Nincs teljes mértékben kiaknázva többek között a zöld gazdaság, az IKT és az egészségügyi és szociális ellátási ágazat munkahelyteremtő potenciálja. Az oktatási és képzési rendszerek nem tartanak lépést a változó munkaerő-piaci igényekkel – mindez hiányhoz vezet olyan kulcsfontosságú területeken, mint a természettudomány, a matematika és a digitális jártasság. A felsőoktatás nem kapcsolódik kellőképpen a kutatási és innovációs tevékenységekhez, és lassan épít ki kapacitásokat olyan területeken, mint az IKT – ez a nemzetköziség hiányát tükrözi és egyben erősíti is. Az egész életen át tartó tanulás még kialakulóban van, az állami politikák és az üzleti gyakorlatok pedig nem szolgálják azt a szükségszerűséget, hogy az idősebb munkavállalók kiterjesszék a munkával töltött éveket. A bejelentetlen munkavállalás további kihívást jelent. A szociális védelemnek és a szociális beruházásnak hatékonyabbá kell válnia. A kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok számára különösen nehéz a munkaerőpiacra való belépés vagy az oda való visszatérés. A munkaerő-piaci mobilitás hiánypótló potenciálját pedig visszafogja az, hogy problémák vannak a végzettségek, dokumentumok és készségek tagállamok közötti elismertetésében. A
tagállamok foglalkoztatással és munkahelyteremtéssel kapcsolatos politikáinak
támogatása az európai szemeszter legkiemelkedőbb prioritásai közé
tartozik. A Bizottság 2013-ban
továbbra is aktívan együttműködik a tagállamokkal és a szociális
partnerekkel, különösen az ifjúsági garanciára és a szakmai gyakorlatokra
vonatkozó kezdeményezések alapján, melyek előterjesztésére idén
ősszel kerül majd sor. A hiányok
pótlása érdekében 2013–2014-ben a Bizottság a következőket javasolja:
az állami
foglalkoztatási szolgálatok hatékonyságának és a nemzeti foglalkoztatási
ügynökségek közötti kapcsolattartás javításának elősegítése;
a szociális
beruházások jobb kiaknázása az inkluzív növekedés szolgálatában, az
európai szemeszter keretében meghatározott szakpolitikai reformokhoz
nyújtott iránymutatás révén, az uniós alapok, így például az Európai
Szociális Alap által nyújtott támogatás mellett;
a
felsőoktatás nemzetközivé válására irányuló erőfeszítések
továbbvitele, hogy felkészítsük az európaiakat az egyre inkább globális, nyílt
és versenyen alapuló munkaerőpiacra;
a foglalkoztatói
nyugdíjakat kezelő intézmények megfelelő keretének kialakítása.
A mobilitás
akadályozása az egységes piac leglényegesebb elszalasztott lehetőségei
közé tartozik. A szakmai képesítések
elismeréséről szóló irányelv[6]
felülvizsgálatának elfogadása és végrehajtása fontos lépés lesz a szakmák
megnyitása felé. Folytatnunk kell a
munkát a szabályozott szakmák felesleges korlátozásainak megvizsgálása és
csökkentése érdekében, amelyek akadályozzák a szakembereket abban, hogy
valamely másik tagállamban vállaljanak munkát. 2013-ban fő
cél lesz az Európai Szociális Alap alá tartozó programok új generációjának
kialakítása, hogy azok a lehető leggyorsabb és leghatékonyabb módon
támogassák a munkaerő-piaci és társadalmi befogadási politikák
korszerűsítését, az oktatás és az egész életen át tartó tanulás
rendszereinek megerősítésével, annak érdekében, hogy a jövő állásai
szempontjából megfelelő készségekkel ruházzuk fel a fiatal és tartós
munkanélküliek csoportjait. E célokat
az uniós programok széles köre – köztük az Európai Regionális Fejlesztési Alap,
a Horizont 2020 és az Erasmus mindenkinek program – szolgálja majd.
Európa
erőforrásainak felhasználása a versenyképesség előmozdítására
A célkitűzés A jelenlegi versenyképességet a jövőbeli versenyképesség irányába kell igazítani. Az uniós gazdaság kiaknázatlan tartalékokkal rendelkezik arra, hogy innovatívabbá, termelékenyebbé és versenyképesebbé váljon, kevesebb erőforrás felhasználása és a környezeti károk csökkentése mellett. Törekednünk kell a hulladékmennyiség csökkentésére, illetve annak nagyobb arányú újrahasznosítására és újrafeldolgozására, a legjobb teljesítményt nyújtó tagállamok gyakorlatának megfelelően. A nagyobb energiahatékonyság hozzájárulna a növekedéshez, a munkahelyteremtéshez és a jobb versenyképességhez, miközben csökkennének a vállalkozásokat terhelő költségek, továbbá jelentős előnyökkel járna az egészségügy és a környezetvédelem terén, csökkenne az üvegházhatásúgáz-kibocsátás, alacsonyabb energiaköltségeket eredményezne, és új innovációs és a befektetési lehetőségeket biztosítana. Az EU a helyzeténél fogva különösen alkalmas arra, hogy a szakpolitikát a szükséges hosszú távú dimenzióval ruházza fel. Mi hiányzik jelenleg? Az európai társadalom és az európai gazdaság még nem aknázza ki maradéktalanul az energiahatékonyságban rejlő lehetőségeket. Az újrafeldolgozható hulladékok jelentős részét exportáljuk vagy hulladéklerakókban helyezzük el. A hosszú távra szóló keretek hiánya hátráltatja a tervezést és a beruházást, a legnyilvánvalóbb módon a 2020 utánra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretet illetően, de a főbb források – levegő, talaj, energia, víz, halállomány és biomassza – hosszú távú fenntartható felhasználása tekintetében is. Ugyanakkor e keretek hozzájárulhatnak ahhoz, hogy ösztönözzék az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás kihasználásához szükséges innovációt olyan területeken, mint a közlekedés, az energiaügy és a mezőgazdaság. A
hiányok pótlása érdekében 2013–2014-ben a Bizottság a következőket
javasolja:
·
hosszú távú perspektíva
biztosítása arról, hogy hogyan lép majd tovább az EU a 2020-as céljaitól annak
érdekében, hogy előrehaladjon az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság
pályáján, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó átfogó keret révén;
·
új stratégia
meghatározása az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról, hogy Európa
ellenállóbbá váljon;
·
a hulladékokkal
kapcsolatos jogszabályok felülvizsgálata révén annak feltárása, hogy az új
piacok és a jobb újrafeldolgozás miként járulhatnak hozzá a növekedéshez;
·
a levegőminőséggel kapcsolatos jogi keret
felülvizsgálata.
Emellett a mezőgazdasági és halászati
szakpolitikák, valamint a regionális és vidékfejlesztési programok új
generációjának véglegesítése a lehető legjobb lehetőséget nyújtja
majd az innováció és a munkahelyteremtés összekapcsolására, a fenntarthatóság
szem előtt tartása mellett.
Az energiahatékony „kék
gazdaság” előmozdítása hozzájárul ahhoz, hogy Európa tengeri területeinek
növekedésserkentő potenciálját kiaknázhassuk. 2013-ben
kezdődik az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer harmadik fázisa (2013–2020)
is.
Biztonságos Európa kialakítása
A célkitűzés Az EU-nak meg kell védenie polgárait és polgárainak jogait a fenyegetésektől és kihívásoktól, és tovább kell haladnia a polgárok Unión belüli mozgását gátló akadályok felszámolása útján. Idetartozik a bűnözés és a korrupció elleni küzdelem, a külső határaink ellenőrzése, a jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletben tartásának garantálása, megfelelő egyensúlyt találva a biztonság és a mobilitás között. Jól működő és hatékony igazságügyi rendszerre is szükség van a növekedés és a vállalkozási készség támogatásához, továbbá a befektetők idevonzásához. Az EU hasonlóképpen proaktívan lép fel az egészségüggyel, élelmiszer- és termékbiztonsággal, kritikus infrastruktúrákkal és katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok csökkentése érdekében is. E tekintetben a nukleáris energia biztonságos és fenntartható használata kulcsfontosságú elemnek számít. Mi hiányzik jelenleg? Fokozott veszély fenyegeti a biztonságot és az EU válaszának tükröznie kell ezt oly módon, hogy a technológia alkalmazásával lép fel az élelmiszerek, illetve a nukleáris energia biztonsága érdekében, a lehető leggyorsabb és leghatékonyabb katasztrófaelhárításon dolgozik, valamint elmélyíti az együttműködést a bűnözés fokozódó nemzetközi dimenziójának kezelése érdekében. Különös figyelmet érdemelnek olyan területek, mint a terrorizmus finanszírozása és a nemzetközi fegyverkereskedelem. Az EU-nak különös felelőssége saját pénzügyi érdekeinek védelme a csalással és a korrupcióval szemben, azonban nem rendelkezik az ehhez szükséges teljes intézményi kerettel. A biztonság és a jogérvényesülés területén ki kell érdemelnünk a kölcsönös bizalmat, és az ennek kiépítéséhez szükséges hálózatok és cserék továbbra sem állnak rendelkezésre. Nagy figyelmet kell szentelnünk az uniós polgárok alapvető jogainak maradéktalan tiszteletben tartásának biztosítására is. Ahhoz, hogy az egyének és a vállalkozások teljes mértékben élhessenek jogaikkal, könnyen hozzá kell férniük az igazságszolgáltatáshoz, a határokon átnyúló jogviták során valamennyi országban egyenlő alapon. A
hiányok pótlása érdekében a Bizottság a következőket javasolja:
Európai
Ügyészség létrehozása, az uniós költségvetést károsító
bűncselekmények elleni fellépés és az EU pénzügyi érdekeinek védelme
céljából;
a lőfegyverek kereskedelme elleni
küzdelem;
·
az igazságügyi együttműködés javítása mind
büntetőügyi, mind polgári peres kérdésekben; ·
a nukleáris biztonságról szóló jogszabályok
felülvizsgálata és új jogszabályok előterjesztése a nukleáris
biztosításról és felelősségről; ·
2013 a polgárok európai éve lesz, és az uniós
polgárságról szóló jelentés áttekinti az előrehaladást a tekintetben, hogy
az uniós polgároknak mennyiben áll módjukban jogaikat gyakorolni, továbbá
meghatározza a jövőbeli fellépéseket. A Bizottság
emellett számos fontos kezdeményezést hajt majd végre, hogy előmozdítsa a
nemzeti közigazgatási rendszerek és igazságügyi rendszerek közötti gyümölcsöző
együttműködést. A gyakorlati
végrehajtás egyik alapvető eszköze a végrehajtó hatóságok fogyasztóvédelmi
együttműködési hálózatának most is folyó munkája. Az első antikorrupciós jelentés és az első igazságügyi
eredménytábla új eszközöket kínál majd a bevált gyakorlat meghatározására és
követésére. A schengeni
kormányzás új szervezésbeli elemeire vonatkozó megállapodás szintén fontos új
eszközt biztosít majd a tagállamoknak a határok közös ellenőrzésébe vetett
kölcsönös bizalom megszilárdításához. A bevándorlás terén folytatódni fognak a meglévő szolidaritási
mechanizmusok alkalmazásának megerősítésére tett erőfeszítések.
Kellő
súllyal való fellépés: Európa mint
globális szereplő
A célkitűzés Az EU érdekei, valamint a demokrácia, jogállamiság és az emberi jogok értékei melletti elkötelezettségünk erőteljesen függnek a határainkon túli eseményektől. Elsődleges fontosságú az értékeink előmozdítása a közvetlen szomszédságunkban és azon túl; ennek módja a harmadik országokkal való partnerségek kiépítése és a közös problémákra adott többoldalú megoldások szorgalmazása. Együttesen az EU a világ legjelentősebb donora a fejlesztési együttműködés finanszírozása, az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozása és a humanitárius segély terén. Mi vagyunk a világon a legjelentősebb kereskedelmi partner is. Ha hatékonyan és következetesen használjuk fel az Unió és a tagállamok erőforrásait a határainkon kívül, és együttesen alkalmazzuk a rendelkezésre álló eszközök széles körét, az EU jelentősebb hatást és befolyást gyakorolhat a környező világra. Ez hozzájárul a növekedés, a stabilitás és a demokrácia céljainak eléréséhez, továbbá egyes szakpolitikák – idetartozik a szegénység elleni küzdelem, valamint a béke és a biztonság erősítése – céljainak megvalósításához. Emellett segíti bizonyos területekre – így az éghajlatváltozás hatásainak kezelésére, környezetvédelemre, a közlekedésre és az energiaügyre – irányuló szakpolitikák követését is, valamint optimalizálja a nemzetközi együttműködés lehetőségeit olyan területeken, mint a tudomány és technológia. A horvát csatlakozás évében a bővítési folyamat és a szomszédságpolitikai stratégia továbbra is kulcsfontosságú eszköz abban, hogy támogassuk a kedvező változást az EU küszöbén várakozó partnereinknél. Mi hiányzik jelenleg? A globális színtéren az EU központi szereplő, ám többet lehetne tenni egy valóban egységes megközelítés kifejlesztése érdekében, a különböző szakpolitikai ágakat és különböző eszközöket egymás megerősítésére használva. Az EU-nak emellett kötelezettségvállalásainak végrehajtását is alaposabban nyomon kellene követnie, különösen a szomszédságában átalakulófélben levő országoknak nyújtott támogatás részeként. A külső
dimenzió alapvető szerepet játszik a növekedés és a versenyképesség
előremozdításában 2013-ban és az azt követő időszakban. Az EU minden eddiginél ambiciózusabb kétoldalú
kereskedelmi és befektetési menetrendet követ a multilaterális szinten tett
erőfeszítéseinek kiegészítéseként. A fontos partnereivel – Kanadával, Szingapúrral és Indiával –
folytatott tárgyalások hamarosan lezárulnak, és remélhetőleg hamarosan
megindulnak a tárgyalások Japánnal is. A munkahelyteremtéssel és a növekedéssel foglalkozó magas szintű
EU–USA munkacsoport végső ajánlásai előkészíthetik a terepet egy
ambiciózus és átfogó transzatlanti partnerségre vonatkozó tárgyalásokhoz is. Japán és az Egyesült Államok olyannyira fontos
partner, hogy a két országgal kötött sikeres megállapodás 1–1,5 %-kal
járulhat hozzá az uniós GDP-hez, és közel egymillió állást teremthet. E megállapodások támogathatják a multilaterális
liberalizációt és a szabályozási párbeszédet, és új piacokat nyithatnak meg az
európai termékek és szolgáltatások előtt. Más partnerekkel jelenleg folynak a hatáskör meghatározására irányuló
lépések. 2013-ban különös
hangsúlyt kap, hogy a jogállamiság határozott központi helyét megszilárdítsuk a
bővítési politikában, megerősítsük a gazdasági és pénzügyi
stabilitást, valamint jószomszédi kapcsolatokat és szorosabb regionális
együttműködést szorgalmazzunk olyan területeken, mint a kereskedelem, az
energiaügy és a közlekedés. A
szomszédságpolitikában továbbra is az ösztönzés által vezérelt megközelítés kap
központi szerepet, amely szerint a reformokhoz nyújtott uniós támogatás a
demokrácia építése és az emberi jogok tiszteletben tartása terén elért
határozott előrehaladástól függ. 2013-ban prioritást élveznek a „mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi
térségek” kezdeményezések, a mobilitási partnerségek és a vízumkönnyítés. Az EU a
szomszédságunkban lezajlott gyors változásokra a felülvizsgált európai
szomszédságpolitika keretén belül reagált, megerősítve a keleti
partnerséget, továbbá partnerséget indítva déli szomszédainkkal a demokrácia
közös értéke és a jólét érdekében. 2013-ban
déli szomszédaink viszonylatában a végrehajtáson és megvalósításon lesz a
hangsúly. Innovatív módszereket alkalmazunk majd a politikai és gazdasági
erőforrások kölcsönösen előnyös módon történő mozgósítása
érdekében. A millenniumi
fejlesztési célkitűzések 2015-ös csúcstalálkozójának közeledtével az EU
arra törekszik, hogy teljesítse kötelezettségvállalásait a fejlesztési segély
terén, valamint speciális célokat valósítson meg a fenntartható fejlődés
és a válsággal szembeni ellenálló képesség fokozása terén.
Tevékenyen folytatja a kulcsfontosságú tárgyalásokat is,
így például igyekszik 2015-ig új nemzetközi éghajlat-változási megállapodást
elérni. Emellett a külügyi eszközök
új generációjának véglegesítésével 2013 kulcsfontosságú év lesz annak
biztosítását illetően, hogy az EU új fejlesztési politikai irányultsága –
a változtatás programja[7]
– általánosan érvényesül a partneri kapcsolatainkban, melynek új hangsúlya a jó
kormányzás, az inkluzív és fenntartható növekedés, valamint a befektetések
élénkítése a fejlődő országokban. További lépéseket tesz a hatékony és gyors katasztrófa-elhárítási
kapacitás biztosítása és a válságmegelőzés, -kezelés és –megoldás átfogó
válaszának kialakítása érdekében. A hiányok pótlása
érdekében 2013–2014-ben a Bizottság a következőket javasolja:
a hatáskör meghatározására
irányuló lépések és a jelenlegi előzetes megbeszélések sikere esetén
a releváns partnerekkel kötendő átfogó kereskedelmi és befektetési
megállapodásokat célzó tárgyalási irányelvekre irányuló javaslatok
benyújtása;
összefüggő
uniós álláspontok előterjesztése, amelyek összekapcsolják a
millenniumi fejlesztési célokat, a 2015-öt követő fejlesztési
menetrendet és a Rio +20 folyamatot.
[1] COM (2012) 573., 2012.10.3. [2] COM(2012) 582., 2012.10.10. [3] COM (2011) 206., 2011.4.13. [4] Program a vállalkozások versenyképességéért
és a kis- és középvállalkozásokért, 2014–2020. [5] COM(2011) 665., 2011.10.19. [6] COM(2011) 883. végleges. [7] COM (2011) 637., 2011.10.13.