EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32019R0429
Commission Delegated Regulation (EU) 2019/429 of 11 January 2019 supplementing Regulation (EU) 2017/821 of the European Parliament and of the Council as regards the methodology and criteria for the assessment and recognition of supply chain due diligence schemes concerning tin, tantalum, tungsten and gold
A Bizottság (EU) 2019/429 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. január 11.) az (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ónnal, a tantállal, a volfrámmal és az arannyal kapcsolatban a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott rendszerek értékelése és elismerése során alkalmazandó módszertan és kritériumok tekintetében történő kiegészítéséről
A Bizottság (EU) 2019/429 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. január 11.) az (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ónnal, a tantállal, a volfrámmal és az arannyal kapcsolatban a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott rendszerek értékelése és elismerése során alkalmazandó módszertan és kritériumok tekintetében történő kiegészítéséről
C/2019/9
HL L 75., 2019.3.19, p. 59–65
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
19.3.2019 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 75/59 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2019/429 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2019. január 11.)
az (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ónnal, a tantállal, a volfrámmal és az arannyal kapcsolatban a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott rendszerek értékelése és elismerése során alkalmazandó módszertan és kritériumok tekintetében történő kiegészítéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A természetes ásványkincsekben óriási lehetőségek rejlenek a fejlődés szempontjából, de a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekben hozzájárulhatnak a fejlesztésre, a jó kormányzásra és a jogállamiságra irányuló erőfeszítéseket aláásó erőszakos konfliktusok kirobbanásához vagy fennmaradásához. Ezeken a területeken a konfliktusok és az ásványok illegális kitermelése közötti kapcsolódás megszakítása kritikus elem a béke, a fejlődés és a stabilitás garantálásában. |
(2) |
Az (EU) 2017/821 rendelet meghatározza az ón, a tantál, a volfrám, ezek ércei és az arany uniós importőrei által a kellő gondosság elvéből fakadóan 2021. január 1-jétől teljesítendő kötelezettségeket. A rendelet célja, hogy átláthatóságot és bizonyosságot biztosítson a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből beszerzést folytató uniós importőrök, kohók és finomítók ellátási gyakorlata tekintetében. |
(3) |
Már ma is létezik több olyan, a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott önkéntes rendszer, amelynek céljai azonosak az (EU) 2017/821 rendelet céljaival vagy hasonlóak azokhoz. Az (EU) 2017/821 rendelet lehetőséget ad arra, hogy a Bizottság elismerjen olyan rendszereket, amelyeket ténylegesen alkalmazva az uniós ásvány- vagy fémimportőr megfelelhet a rendelet követelményeinek. |
(4) |
Ezért meg kell állapítani azt a módszertant és azokat a kritériumokat, amelyek alapján a Bizottság megállapíthatja, hogy egy rendszer elismerhető-e vagy sem. |
(5) |
Az (EU) 2017/821 rendelet (14) preambulumbekezdése egyebek mellett kimondja, hogy a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott rendszerekkel szemben támasztott követelményeknek igazodniuk kell az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásához, és meg kell felelniük az eljárási – köztük az érdekelt felek részvételének biztosítására, a panaszkezelési mechanizmusokra és a válaszkészségre vonatkozó – követelményeknek. Ugyanez a preambulumbekezdés azt is kimondja, hogy az uniós importőrnek egyéni felelőssége a kellő gondosság elvével kapcsolatos kötelezettségek teljesítése, függetlenül attól, hogy olyan, a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott rendszer hatálya alá tartozik-e, amelyet a Bizottság elismer. |
(6) |
Az (EU) 2017/821 rendeletben foglalt követelmények összhangban vannak az OECD-útmutatással. Ahhoz, hogy e rendelet és az OECD tevékenysége között is biztosított legyen az összhang, a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott rendszerek értékelése és elismerése során a Bizottság által alkalmazott módszertannak és kritériumoknak az OECD „Methodology for the Alignment Assessment of Industry Programmes with the OECD Minerals Guidance” (Módszertan az ipari programok és az ásványokra vonatkozó OECD-útmutatás közötti összhang értékeléséhez) című dokumentumán („OECD-módszertan”) kell alapulniuk. |
(7) |
Helyénvaló, hogy a Bizottság az elismerés iránti kérelmekkel kapcsolatos értékeléseinek véglegesítése előtt az indokolt körben konzultáljon az OECD titkárságával, és az OECD titkárságának lehetősége legyen arra, hogy véleményezze a jelentéstervezetet és az előzetes következtetéseket. |
(8) |
Annak biztosítása, hogy az (EU) 2017/821 rendelet alkalmazása az egész Unióban hatékonyan és egységes módon történjék, a tagállamok illetékes hatóságainak a feladata. Ezért helyénvaló, hogy a Bizottság megossza a tagállamok illetékes hatóságaival az elismerés iránti kérelmekre és az azokkal kapcsolatos értékelésére vonatkozó információkat, és ezáltal lehetővé tegye számukra, hogy érdemben hozzájáruljanak a Bizottság értékeléséhez. |
(9) |
Az (EU) 2017/821 rendelet 8. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie az egy adott rendszer hatálya alá tartozó, egymástól eltérő ipari gyakorlatokat, és tekintettel kell lennie a rendszer keretében a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségek azonosítása érdekében alkalmazott kockázatalapú megközelítésre és módszerre, valamint annak jegyzékbe vett eredményeire. |
(10) |
E rendelet nem szabályozza a már elismert rendszerek ellenőrzését, sem pedig a rendszerekben utólag bekövetkező változásokkal szembeni követelményeket; ezekre a kérdésekre az (EU) 2017/821 rendelet 8. cikkének (4) és (5) bekezdése irányadó. |
(11) |
A kellő gondosság tekintetében alkalmazott, az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásával összhangban lévő rendszerek létrehozásának és alkalmazásának támogatása érdekében az Uniónak az indokolt körben törekednie kell a más joghatóságokkal való együttműködésre, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) E rendelet azokat a módszertani szabályokat és kritériumokat állapítja meg, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára egyfelől annak értékelését, hogy az ónnal, a tantállal, a volfrámmal és az arannyal kapcsolatos, a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott rendszerek elősegítik-e az (EU) 2017/821 rendeletben foglalt követelményeknek a gazdasági szereplők általi teljesítését, másfelől pedig e rendszereknek az említett rendelet 8. cikke szerinti elismerését.
(2) E rendelet csak azokra a rendszerekre vagy részrendszerekre alkalmazandó, amelyek az (EU) 2017/821 rendelet hatálya alá tartozó és annak 1. mellékletében meghatározott fémekre és ásványokra vonatkoznak.
2. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E rendelet alkalmazásában az (EU) 2017/821 rendelet fogalommeghatározásai irányadók.
E rendelet alkalmazásában továbbá:
a) „rendszer”: az (EU) 2017/821 rendelet 2. cikkének m) pontjában meghatározott „a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc rendszere” vagy „a kellő gondosságra vonatkozó rendszer”;
b) „kérelmező”: az a jogalany, amely egy rendszer elismerése érdekében kérelmet nyújtott be vagy szándékozik benyújtani;
c) „rendszertulajdonosok”: az (EU) 2017/821 rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében említett jogalanyok;
d) „a rendszerben részt vevő gazdasági szereplők”: azok a természetes vagy jogi személyek, amelyek kötelesek alávetni magukat a rendszer követelményeinek megfelelően harmadik felek által lefolytatott ellenőrzéseknek vagy amelyek másként oly módon kapcsolódnak a rendszerhez vagy vesznek részt a rendszerben, hogy elvárható tőlük, hogy megfeleljenek a rendszer előírásainak és politikáinak;
e) „OECD-módszertan”: az OECD-nek a „Methodology for the Alignment Assessment of Industry Programmes with the OECD Minerals Guidance” (Módszertan az ipari programok és az ásványokra vonatkozó OECD-útmutatás közötti összhang értékeléséhez) című, a COM/DAF/INV/DCD/DAC(2018)1. számú OECD-feljegyzéssel közzétett dokumentuma, annak mellékletét is beleértve;
f) „a kellő gondosságra vonatkozó általános elvek”: az OECD-módszertan 1. mellékletének A. szakaszában meghatározott elvek;
g) „megismételt kérelem”:
i. |
olyan rendszerrel kapcsolatos kérelem, amely korábban már legalább egy befogadhatatlannak minősített, sikertelen vagy visszavont kérelem tárgyát képezte; |
ii. |
olyan rendszerrel kapcsolatos kérelem, amelynek elismerését a Bizottság visszavonta; |
h) „az elismerés általános feltételei”: a 4. cikkben meghatározott feltételek;
i) „az értékelés különös kritériumai”: az 5. cikkben meghatározott kritériumok.
(2) E rendelet alkalmazásában az OECD-módszertan „ipari program” kifejezésének jelentése megegyezik a „rendszer” kifejezés jelentésével.
3. cikk
A kérelem befogadhatóságára vonatkozó követelmények
(1) A rendszertulajdonosok e cikkel összhangban kérelmezhetik az általuk kialakított vagy felügyelt rendszereknek a Bizottság általi elismerését.
(2) Ahhoz, hogy befogadható legyen, a kérelemnek tartalmaznia kell a következő információkat:
a) |
a kérelmező azonossága; |
b) |
az értékelésért felelős – és ennélfogva a Bizottság felé kapcsolattartó személyként szolgáló – személy neve és kapcsolattartási adatai; |
c) |
a rendszer céljainak ismertetése, a rendszer hatálya alá tartozó fémek és ásványok megjelölése, a rendszerben részt vevő gazdasági szereplők típusának megjelölése, valamint annak megadása, hogy a gazdasági szereplők az értéklánc mely részében működnek; |
d) |
tájékoztatás a kérelem tárgyáról, annak egyértelmű megjelölésével, hogy a kérelem egy rendszer meghatározott részéhez vagy egy értéklánc vagy ellátási lánc meghatározott részéhez kapcsolódik-e; |
e) |
annak igazolása, hogy a rendszer politikái és előírásai összhangban vannak az (EU) 2017/821 rendelet 2. cikkének d) pontjában a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncokra vonatkozóan megállapított elvekkel, valamint az OECD-útmutatás 1. mellékletében előírt öt lépéssel; |
f) |
a rendszerben részt vevő gazdasági szereplők, valamint a rendszer tagjainak minősülő vagy a rendszerhez másként kapcsolódó jogalanyok jegyzéke; |
g) |
amennyiben rendelkezésre áll, a rendszer értékelése, ideértve az önértékeléseket, a más joghatóságok illetékes hatóságai által készített értékeléseket és a harmadik felek által készített értékeléseket is; |
h) |
amennyiben értelmezhető, a kérelem és a korábbi kérelem viszonyának megjelölése. |
(3) A kérelem más, a kérelmező által lényegesnek tartott információkat is tartalmazhat.
(4) A Bizottság a kérelem beérkezése után 45 naptári napon belül meghatározza, hogy a kérelem befogadható-e, és erről tájékoztatja a kérelmezőt.
(5) Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kérelem tartalmazza a (2) bekezdés e) pontjában előírt igazolást, de nem tartalmaz más, a (2) bekezdésben meghatározott információkat, kellő időben – és minden esetben a (4) bekezdésben meghatározott határidő lejárta előtt – tájékoztatja a kérelmezőt, és felkéri a kérelem 30 naptári napon belül történő kiegészítésére.
(6) Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kérelem nem tartalmazza a (2) bekezdés e) pontjában előírt igazolást, vagy a kérelmező az (5) bekezdés szerint kitűzött határidőig nem egészíti ki kérelmét, a Bizottság a kérelmet annak további értékelése nélkül befogadhatatlannak minősíti, és erről értesíti a kérelmezőt.
(7) A kérelem benyújtásával a rendszertulajdonosok tudomásul veszik, hogy a rendszer e rendelet szerint értékelésre kerül. Mindazonáltal a kérelmezők bármikor visszavonhatják kérelmüket.
4. cikk
Az egyenértékűség elismerésének általános feltételei
(1) A rendszert el kell ismerni egyenértékűként, ha a rendszernek a kellő gondosságra vonatkozó általános elvei, a rendszer által a rendszerben részt vevő gazdasági szereplőkkel szemben támasztott követelmények, valamint a rendszer különös felelősségei összhangban vannak az (EU) 2017/821 rendelet alkalmazandó követelményeivel.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt követelményeket teljesítettnek kell tekinteni, ha a Bizottság a rendszer politikáira és előírásaira, valamint azok végrehajtására vonatkozó és az adott esetben alkalmazandó különös kritériumok összességének értékelése alapján úgy ítéli meg, hogy teljesülnek azok a feltételek, amelyek alapján a rendszert az OECD-módszertan 4. szakasza értelmében „teljes mértékben összhangban lévőnek” kell tekinteni.
5. cikk
Az értékelés különös kritériumai
(1) A Bizottság a rendszert az OECD-módszertan 1. mellékletében foglalt, az adott esetben alkalmazandó különös kritériumok tükrében, a 6., a 7. és a 8. cikkel összhangban értékeli.
(2) A Bizottság minden egyes értékelés keretében – az értékelt rendszer jellegének, tárgyának és sajátosságainak figyelembevételével – külön-külön megállapítja az OECD-módszertan 1. mellékletében foglalt különös kritériumok relevanciáját. Ennek érdekében megvizsgálja az OECD-módszertan 1. mellékletében foglalt különös kritériumok alkalmazhatóságát. Emellett megfontolhatja az OECD-módszertan 1. mellékletében foglalt különös kritériumoktól való eltérés lehetőségét, amennyiben az szükséges annak biztosításához, hogy az értékelés – például az (EU) 2017/821 rendeletben előírt kötelezettségek hatálya alá tartozó jogalanytípusok tekintetében – megfeleljen az (EU) 2017/821 rendelet alkalmazási körének és követelményeinek.
6. cikk
A kérelemben foglalt információk kiegészítése a különös kritériumok értékeléséhez
(1) Ahhoz, hogy az 5. cikk (2) bekezdésének megfelelően elvégezhesse az alkalmazandó különös kritériumok értékelését, a Bizottság szükség szerint kiegészíti a befogadható kérelmekben foglalt információkat. Ennek keretében:
a) |
áttekintheti az általa relevánsnak tartott dokumentumokat, például a rendszerrel összefüggő jogszabályokat vagy más alkalmazandó szabályokat és politikai dokumentumokat; a rendszer releváns bizottságainak megbízatását; a rendszerben részt vevő gazdasági szereplők harmadik fél általi ellenőrzéséről készült jelentéseket; a szakértői jelentéseket és a releváns érdekeltek jelentéseit; a rendszerről készült esetleges más értékeléseket, ideértve az önértékeléseket, a más joghatóságok illetékes hatóságai által készített értékeléseket és a harmadik felek által készített értékeléseket is; valamint a rendszer működtetéséhez kapcsolódó más releváns információkat; |
b) |
kérdéseket tehet fel a rendszer képviselőinek, a rendszerben részt vevő gazdasági szereplők vezetőinek, a harmadik fél általi ellenőrzéseket végző harmadik feleknek és más releváns érdekelteknek; |
c) |
jelen lehet a rendszerben részt vevő gazdasági szereplőknél a rendszer követelményeinek teljesülésére vonatkozóan harmadik felek által lefolytatott ellenőrzéseken, figyelemmel kísérheti ezeket az ellenőrzéseket, és elemezheti az ezekről az ellenőrzésekről készült jelentéseket. |
(2) Az (1) bekezdés végrehajtása keretében a Bizottság felkérheti a kérelmezőt olyan további információk vagy dokumentumok benyújtására, amelyek megkönnyítik a kérdések feltevését vagy a harmadik felek által lefolytatott ellenőrzéseken való jelenlétet.
(3) A Bizottság meghatározza az alkalmazandó különös kritériumok értékeléséhez szükséges további információk körét. Ennek során figyelembe veheti az OECD-módszertan 2. szakaszában foglalt iránymutatást.
7. cikk
A különös kritériumok értékelésének módja
(1) Az OECD-módszertan 3.2. szakaszával összhangban minden egyes alkalmazandó különös kritérium értékelése során figyelembe kell venni mind a rendszer politikáinak és előírásainak tartalmát, mind pedig e politikáknak és előírásoknak a rendszer keretében történő alkalmazását.
(2) Az OECD-módszertan 3.2. szakaszával összhangban a Bizottság minden egyes alkalmazandó különös kritérium esetében meghatározza, hogy a rendszer „maradéktalanul” teljesíti, „részlegesen” teljesíti vagy „nem” teljesíti-e az adott kritériumot.
(3) Az alkalmazandó különös kritériumok értékelése során nem vehetők figyelembe azok az esetleges politikák, előírások, tevékenységek vagy a rendszer más ilyen aspektusai, amelyek nem kapcsolódnak az (EU) 2017/821 rendelet hatálya alá tartozó fémekkel és ásványokkal kapcsolatos, a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncokhoz, sem pedig – hacsak azt a kérelmező a kérelemben kifejezetten nem kéri és a Bizottság nem egyezik bele – a rendelet hatálya alá nem tartozó vállalatokat érintő politikák vagy más információk.
(4) A Bizottság a kérelem értékelésekor figyelembe veheti a rendszerről hiteles harmadik felek által készített esetleges értékeléseket, akkor is, ha azok a kérelemben nem szerepeltek.
(5) Azon alkalmazandó különös kritériumok értékelésekor, amelyek kapcsán a rendszer teljes mértékben vagy részlegesen másik rendszer vagy hasonló, a kérelmezőhöz képest külső mechanizmus politikáira, előírásaira vagy tevékenységére támaszkodik, figyelembe kell venni, hogy:
a) |
a rendszer értékelte-e hitelesen az adott mechanizmusokat, és hogyan történik vagy fog történni a későbbiekben ezen értékelések relevanciájának megőrzése és aktualizálása; |
b) |
az adott mechanizmusok mint rendszerek egyenértékűségét a Bizottság e rendelet alapján már elismerte-e. |
8. cikk
Értékelő jelentés
(1) A Bizottság jelentésben rögzíti arra vonatkozó értékelését, hogy a rendszer teljesíti-e az elismerés általános feltételeit és az alkalmazandó különös kritériumokat. A jelentést a (2), a (3) és a (4) bekezdésnek megfelelően kell véglegesíteni.
(2) A jelentés tervezetét meg kell küldeni a kérelmezőnek, és lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a kérelmező 15 naptári napos határidőn belül észrevételeket tegyen.
(3) A kérelmező esetleges észrevételeinek megvizsgálása után a Bizottság a jelentés tervezetéről az indokolt körben konzultál az OECD titkárságával, továbbá megküldhet az OECD titkárságának minden olyan alátámasztó dokumentumot, amely szükséges ahhoz, hogy az OECD titkársága kialakíthassa véleményét. A Bizottság felkéri az OECD titkárságát, hogy véleményét 30 naptári napon belül küldje meg. A véleménynek ki kell terjednie különösen az elismerés általános feltételeivel és a különös kritériumokkal kapcsolatos értékelésre.
(4) Hacsak előzetesen nem értesítette a kérelmezőt arról, hogy a jelentést később fogja véglegesíteni, a Bizottság a jelentést legkésőbb kilenc hónappal azt követően véglegesíti, hogy a kérelmet a 3. cikknek megfelelően befogadhatónak minősítette.
9. cikk
Az elismerés általános feltételeire vonatkozó következtetés után követendő eljárás
(1) Ha a Bizottság az e rendeletben előírt értékelési módszertan alapján úgy ítéli meg, hogy az egyenértékűség elismerésének általános feltételei teljesülnek, akkor az (EU) 2017/821 rendelet 8. cikkének (3) bekezdésben meghatározott eljárást követi.
(2) Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az egyenértékűség elismerésének a 4. cikkben meghatározott általános feltételei nem teljesülnek, akkor értesíti erről a kérelmezőt és a kérelmező tagállamának illetékes hatóságait, és megküldi a kérelmezőnek a 8. cikk (1) bekezdésében említett végleges értékelő jelentés egy példányát.
10. cikk
Megismételt kérelmek
(1) Megismételt kérelem a 9. cikk (2) bekezdése szerinti értesítéstől, a 3. cikk (6) bekezdése szerinti értesítéstől, illetőleg a kérelem visszavonásától számított tizenkét hónapon belül nem nyújtható be.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően az (1) bekezdésben említett értesítésektől számított három hónap elteltével benyújtható ugyanarra a rendszerre vonatkozóan megismételt kérelem, amennyiben ahhoz, hogy az egyenértékűség elismerésének a 4. cikkben meghatározott általános feltételei teljesüljenek, elegendő volna az alkalmazandó különös kritériumok kevesebb mint tíz százaléka esetében jobb minősítést elérni.
(3) A megismételt kérelemnek a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott összes információt tartalmaznia kell, akkor is, ha azok egy részét korábbi kérelmek már tartalmazták.
(4) Azon rendszerek esetében, amelyek korábban sikertelen kérelem tárgyát képezték, a kérelemnek a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott információk mellett részletes tájékoztatást kell tartalmaznia az azon különös kritériumokkal összefüggésben megtett összes intézkedésről, amelyek kapcsán a Bizottság a legutóbbi sikertelen kérelem értékelése keretében nem azt állapította meg, hogy a rendszer „maradéktalanul” teljesíti az adott kritériumot.
11. cikk
Az (EU) 2017/821 rendelet 8. cikkének (6) és (7) bekezdése alapján megtett intézkedések
(1) A Bizottság az (EU) 2017/821 rendelet 8. cikke (6) és (7) bekezdésének alkalmazásakor az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott lépéseket követi.
(2) Ha a Bizottság hiányosságot észlel egy elismert rendszerben, értesíti erről a rendszertulajdonost, és hat hónapos határidő kitűzése mellett felkéri a rendszertulajdonost korrekciós intézkedések meghozatalára. A Bizottság a határidőt a hiányosságok jellegének figyelembevételével meghosszabbíthatja.
(3) A rendszertulajdonos a (2) bekezdésnek megfelelően kitűzött határidőn belül értesíti a Bizottságot a meghozott korrekciós intézkedésről. Az értesítésben megfelelő bizonyítékokkal igazolni kell a korrekciós intézkedés meghozatalát.
(4) A Bizottság az e cikk (2) bekezdésének megfelelően kitűzött határidő lejártáig nem kezdeményezi az (EU) 2017/821 rendelet 8. cikke (7) bekezdésének második albekezdésében az elismerés visszavonására vonatkozóan előírt eljárást.
12. cikk
Átláthatóság és titoktartás
(1) A Bizottság nyilvántartást hoz létre és tesz nyilvánosan hozzáférhetővé azokról a rendszerekről, amelyek egyenértékűségét elismerte. A Bizottság gondoskodik arról, hogy a nyilvántartás minden olyan esetben kellő időben aktualizálásra kerüljön, amikor a Bizottság kimondja vagy visszavonja egy rendszer egyenértékűségének elismerését.
(2) Ha a Bizottság elismeri egy rendszer egyenértékűségét, a 8. cikk (1) bekezdése szerinti jelentést nyilvánosan közzéteszi. Emellett az OECD titkárságának a jelentés tervezetéről alkotott véleményét is nyilvánosan közzé kell tenni minden olyan esetben, amikor az OECD titkársága nem kéri véleményének bizalmas kezelését.
(3) A Bizottság biztosítja, hogy a Bizottság, a kérelmezők és az e rendelet szerinti értékeléshez adatokat szolgáltató más természetes vagy jogi személyek által bizalmasként megjelölt adatok kezelése az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban történjék.
13. cikk
Együttműködés és támogatás
(1) A kérelmezők kötelesek biztosítani, hogy a Bizottság minden olyan információhoz hozzáférjen, amelyet szükségesnek tart a különös kritériumok értékeléséhez, és ennek érdekében kötelesek különösen elősegíteni azt, hogy a Bizottság kérdéseket intézzen a részt vevő gazdasági szereplőkhöz, illetve részt vegyen a harmadik felek általi ellenőrzéseken.
(2) Ha a kérelmező az (1) bekezdésben foglaltakat nem teljesíti, a Bizottság lezárja vagy felfüggeszti az értékelést, és értesíti erről a kérelmezőt. Az értesítésben meg kell jelölni az értékelés lezárásának vagy felfüggesztésének indokait. Ha a Bizottság lezárta vagy felfüggesztette az értékelést, a rendszertulajdonos legkorábban az értesítés után tizenkét hónappal nyújthat be megismételt kérelmet.
(3) A Bizottság információkat oszt meg az (EU) 2017/821 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alapján kijelölt illetékes tagállami hatóságokkal annak érdekében, hogy lehetővé tegye számukra az e rendelet alapján végzett értékeléséhez való érdemi hozzájárulást, valamint az (EU) 2017/821 rendelet hatékony és egységes végrehajtásával kapcsolatos feladataik ellátását.
A Bizottság különösen:
a) |
tájékoztatja az illetékes tagállami hatóságokat azokról a rendszertulajdonosokról, amelyek a 3. cikk alapján elismerés iránti kérelmet nyújtottak be, és felkéri az illetékes tagállami hatóságokat az értékelés szempontjából releváns információk és értékelések átadására; |
b) |
az illetékes tagállami hatóság kérésére a teljes kérelmet az illetékes tagállami hatóság rendelkezésére bocsátja; |
c) |
megvizsgálja az illetékes tagállami hatóságok által átadott, az e rendelet alapján benyújtott kérelmek értékelése szempontjából releváns információkat; |
d) |
megvizsgálja az illetékes tagállami hatóságok által átadott, a rendszerekben a Bizottság által észlelt hiányosságokra vonatkozó információkat, és tájékoztatja az illetékes tagállami hatóságokat a 11. cikk (3) bekezdésén alapuló értesítésekről. |
(4) A Bizottság a megfelelőnek ítélt körben folyamatosan naprakész információkkal látja el az Európai Parlamentet e rendelet végrehajtásáról, és megvizsgálja mindazokat a végrehajtás szempontjából releváns információkat, amelyeket az Európai Parlament a Bizottságnak átad.
(5) A 8. cikk (1) bekezdésében előírt konzultációkon túlmenően a Bizottság az e rendeletből fakadó feladatainak ellátásával összefüggésben konzultálhat az OECD titkárságával és kérheti annak támogatását.
14. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2019. január 11-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Jean-Claude JUNCKER
(1) HL L 130., 2017.5.19., 1. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).