This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32011H0701(01)
Council Recommendation of 28 June 2011 on policies to reduce early school leaving Text with EEA relevance
A Tanács ajánlása ( 2011. június 28. ) a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról EGT-vonatkozású szöveg
A Tanács ajánlása ( 2011. június 28. ) a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról EGT-vonatkozású szöveg
HL C 191., 2011.7.1, p. 1–6
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
1.7.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 191/1 |
A TANÁCS AJÁNLÁSA
(2011. június 28.)
a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról
(EGT-vonatkozású szöveg)
2011/C 191/01
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 165. és 166. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1) |
A „korai iskolaelhagyás” kifejezés azokkal kapcsolatban használatos, akik az alsó középfokú végzettséggel vagy annak megszerzése előtt kilépnek az oktatási és képzési rendszerből, és a továbbiakban nem vesznek részt oktatásban vagy képzésben. |
(2) |
A korai iskolaelhagyás csökkentése alapvető fontosságú az Európa 2020 stratégiában meghatározott több fő célkitűzés megvalósításához is. A korai iskolaelhagyás csökkentése az iskolázottsági és képzettségi szintek javításával az „intelligens növekedést”, a munkanélküliség, a szegénység és a társadalmi kirekesztettség egyik legnagyobb kockázati faktorának leküzdésével pedig az „inkluzív növekedést” célozza. Az Európa 2020 stratégiában ezért kiemelt célként szerepel a korai iskolaelhagyásnak a 2009-es 14,4 %-ról 2020-ra 10 % alá való csökkentése. A tagállamok vállalták, hogy saját kiindulási helyzetük és nemzeti körülményeik figyelembevételével nemzeti célokat állapítanak meg. |
(3) |
A 2010/707/EU tanácsi határozatban (1) foglalt, az Európa 2020 stratégia végrehajtása érdekében, a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások arra hívják fel a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést a korai iskolaelhagyás megakadályozására. |
(4) |
A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja elnevezésű kiemelt kezdeményezés adja a keretrendszerét azon fellépéseknek, amelyek biztosítják a társadalmi és területi kohéziót, különös figyelmet fordítva a hátrányos helyzet újratermelődésének megtörésére és a megelőző intézkedések fokozására. A kezdeményezés az Európa 2020 stratégia azon kiemelt céljának megvalósítására irányul, hogy a következő évtizedben legalább 20 millió ember kerüljön ki a szegénységből és a társadalmi kirekesztettségből. |
(5) |
Az Európa 2020 stratégia Mozgásban az ifjúság elnevezésű kiemelt kezdeményezésének az a célja, hogy „a kiválóság és a tőke kombinálása, illetve a tanulói és gyakornokmobilitás ösztönzése révén növelje Európa felsőoktatási intézményeinek teljesítményét és nemzetközi vonzerejét, Unió-szerte javítsa az oktatás és képzés valamennyi szintjének minőségét, valamint javítsa a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeit”. |
(6) |
A Tanács az oktatáshoz és a képzéshez kapcsolódó európai átlagteljesítmény referenciaszintjeiről (referenciaértékek) szóló, 2003. május 5–6-i következtetéseiben megállapította, hogy a korai iskolaelhagyók arányának 2010-re 10 % alá kellene csökkennie; az általa alkalmazott fogalommeghatározás szerint a korai iskolaelhagyók olyan 18 és 24 év közötti személyek, akik legfeljebb alsó középfokú képzettséggel rendelkeznek, és már nem vesznek részt oktatásban, illetve képzésben. E referenciaértéket nem sikerült elérni. Jelenleg a fiatalok egyhetede a felső középfokú tanulmányainak befejezését megelőzően kilép az oktatásból, illetve a képzésből. |
(7) |
Az új munkahelyekhez szükséges új készségekről szóló, 2007. november 15-i tanácsi állásfoglalás (2) hangsúlyozta, hogy szükség van a készségszint általános növelésére, elsőbbséget biztosítva a gazdasági és társadalmi kirekesztődés kockázatának leginkább kitett személyek – különösen a korai iskolaelhagyók – oktatásának és képzésének. Az állásfoglalás kiemelte, hogy az álláskeresőket szakmai pályaorientációval, valamint személyes képzési tervekkel kell támogatni, továbbá bővíteni kell a formális, az informális és a nem formális tanulási eredmények elismerésének körét. |
(8) |
A felnőttkori tanulásról szóló, 2008. május 22-i tanácsi következtetésekben elismerték, hogy a korai iskolaelhagyás problémájának megoldásában fontos szerepe van a felnőttkori tanulásnak – különös figyelmet fordítva az alapkészségekre, az informatikai készségekre és a nyelvtanulásra –, mivel ezáltal a felnőttkorba belépő, képesítéssel nem rendelkező fiatalok második esélyhez jutnak. |
(9) |
Az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i következtetéseiben a Tanács egyetértett abban, hogy 2020-ra az oktatást és a képzést korán elhagyók arányát 10 % alá kell csökkenteni. |
(10) |
A migráns hátterű gyermekek oktatásáról szóló, 2009. november 26-i tanácsi következtetésekben a Tanács megállapította, hogy míg sok migráns hátterű gyermek jól boldogul az oktatásban, az ilyen tanulók körében általában mégis nagyobb a valószínűsége a korai iskolaelhagyásnak. Az Unióban a migráns tanulók körében a helyi születésű tanulókhoz képest átlagosan kétszer nagyobb a korai iskolaelhagyás aránya. A rendelkezésre álló adatok alapján megállapítható, hogy a roma népesség esetében ez a szám még magasabb. |
(11) |
A Tanács az oktatás és a képzés szociális dimenziójáról szóló, 2010. májusi következtetéseiben egyetértett abban, hogy a korai iskolaelhagyás sikeres megelőzéséhez helyi, regionális és nemzeti szinten is bővíteni kell az iskolaelhagyás veszélyének kitett csoportokról való ismereteket, valamint olyan rendszerekre van szükség, amelyek korai szakaszban azonosítják az ennek a veszélynek kitett tanulókat, továbbá megállapította, hogy olyan átfogó és ágazatközi stratégiákat kell végrehajtani, amelyek az iskola egészére kiterjedő és rendszerszintű szakpolitikákkal a korai iskolaelhagyáshoz vezető különböző tényezőket célozzák meg. |
(12) |
A korai iskolaelhagyás okai az egyes országok között, vagy akár egyes régiókon belül is jelentősen eltérnek. A korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákat az adott helységen, régión, illetve országon belüli helyzethez kell igazítani, mert nem létezik egyetlen, valamennyi tagállam számára megfelelő megoldás. |
(13) |
Az országok és a régiók között fellelhető különbségek ellenére mindegyik tagállamban egyértelmű bizonyítéka van annak, hogy a hátrányos helyzetű és a veszélyeztetett csoportokat e probléma jobban érinti. Ezen túlmenően a sajátos nevelési igényű fiatalok felülreprezentáltak az oktatást és a képzést korán elhagyók között. A korai iskolaelhagyás nemcsak hogy társadalmi hátrányokból ered, de állandósítja is a társadalmi kirekesztődés kockázatát. |
(14) |
A korai iskolaelhagyásra vonatkozó átfogó szakpolitikákat felvonultató európai keretrendszer a szubszidiaritás elvének teljes körű tiszteletben tartása mellett segíthet a tagállamoknak a meglévő szakpolitikáik felülvizsgálatában, az Európa 2020 stratégia szerinti nemzeti reformprogramjuk elkészítésében, valamint a stratégiáknak a hatékony és jó költség-haszon arányú végrehajtásában. A keretrendszer a nyitott koordinációs módszer révén az együttműködés alapjává is válhat, és iránymutatásul szolgálhat az uniós finanszírozási eszközök felhasználásához. |
(15) |
Az oktatási reformok hosszabb távon éreztetik hatásukat. A korai iskolaelhagyásra vonatkozó átfogó és ágazatközi stratégiák mihamarabbi végrehajtására van szükség ahhoz, hogy a korai iskolaelhagyás aránya a következő évtizedben csökkenjen, és teljesüljön az Európa 2020 stratégiában meghatározott cél, |
AJÁNLJA A TAGÁLLAMOKNAK, HOGY:
nemzeti körülményeiknek megfelelően alkalmazzák az ezen ajánlás mellékletében foglalt keretrendszert annak érdekében, hogy:
1. |
Azonosítsák a korai iskolaelhagyáshoz vezető főbb tényezőket, valamint nemzeti, regionális és helyi szinten figyelemmel kísérjék a jelenség jellemzőit, célzott és hatékony, tényeken alapuló szakpolitikákat alapozva meg ezáltal. |
2. |
Gondoskodjanak a korai iskolaelhagyásra vonatkozó átfogó stratégiák 2012 végéig történő bevezetéséről, és arról, hogy azokat a nemzeti prioritásokkal és az Európa 2020 stratégia alapján megállapított célokkal összhangban hajtsák végre. Az átfogó stratégiák tartalmazzanak megelőző intézkedéseket, intervenciós intézkedéseket és kompenzációs intézkedéseket; ez utóbbiak a lemorzsolódók oktatásba való visszatérését célozzák. |
3. |
Biztosítsák, hogy az említett stratégiák az adott tagállamban a korai iskolaelhagyás kockázatának fokozott mértékben kitett csoportok – például társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetű, migráns vagy roma hátterű, illetve sajátos nevelési igényű gyermekek – számára megfelelő intézkedéseket tartalmazzanak. |
4. |
Biztosítsák, hogy e stratégiák következetesen foglalkozzanak mind az általános oktatással, mind pedig a szakképzéssel, illetve az ezekre jellemző kihívásokkal is. |
5. |
A gyermekeket és fiatalokat célzó szakpolitikákba építsenek olyan intézkedéseket, amelyek elősegítik a korai iskolaelhagyás arányának csökkenését, és koordinálják az egyes szakpolitikai területeken folytatott tevékenységeket. |
6. |
Elismerve a tanárok, az oktatási intézmények vezetői és az egyéb oktatói személyzet kulcsfontosságú szerepét, gondoskodjanak arról, hogy az említett intézkedésekbe és tevékenységekbe minden érdekeltet bevonjanak annak érdekében, hogy segítsék azokat, akik ki vannak téve a korai iskolaelhagyás kockázatának, beleértve azokat is, akik már kiestek az oktatásból. |
FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY:
1. |
Az „Oktatás és képzés 2020” keretében támogassa a tagállamok erőfeszítéseit azáltal, hogy a tendenciák azonosítása érdekében figyelemmel kíséri a tagállami fejleményeket az oktatás különböző szintjein. |
2. |
A tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréje révén támogassa a tagállamok stratégiáit, valamint segítse elő, hogy a tagállamok ténylegesen tanulhassanak egymástól, kapcsolati hálót építsenek és innovatív megközelítéseket próbáljanak ki azon intézkedések terén, amelyek a korai iskolaelhagyás csökkentését és a korai iskolaelhagyás kockázatának kitett csoportokba tartozó gyermekek oktatási eredményének javítását szolgálják. |
3. |
A gyermekeket és fiatalokat célzó összes vonatkozó uniós fellépésbe építsen olyan intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a korai iskolaelhagyás arányának csökkentéséhez. |
4. |
Összehasonlító tanulmányok és kutatások kezdeményezésével támogassa a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó hatékony szakpolitikák kialakítását, és ösztönözze a tagállamok közötti együttműködést ezen a területen. |
5. |
A tagállamokkal együttműködve és a leendő pénzügyi kerettel kapcsolatos tárgyalások sérelme nélkül gondoskodjon róla, hogy az egész életen át tartó tanulással, az ifjúsággal és a kutatással kapcsolatos uniós programok, valamint az európai strukturális alapok támogassák és segítsék a korai iskolaelhagyásra vonatkozó tagállami stratégiák végrehajtását. |
6. |
Az éves növekedési jelentésben, valamint az Oktatás és képzés 2020 jelentéstételi rendelkezéseivel összhangban rendszeres időközönként tegyen jelentést az Európa 2020 stratégiában meghatározott cél teljesítése terén elért eredményekről és a korai iskolaelhagyással kapcsolatos tagállami stratégiák végrehajtásáról. |
Kelt Luxembourgban, 2011. június 28-án.
a Tanács részéről
az elnök
FAZEKAS S.
(1) HL L 308., 2010.11.24., 46. o.
(2) HL C 290., 2007.12.4., 1. o.
MELLÉKLET
A KORAI ISKOLAELHAGYÁS CSÖKKENTÉSÉT CÉLZÓ ÁTFOGÓ SZAKPOLITIKÁK KERETRENDSZERE
A korai iskolaelhagyásra vonatkozó stratégiáknak a jelenséghez vezető körülmények nemzeti, regionális és helyi szinten végzett elemzésén kell alapulniuk, mivel a statisztikai átlagadatok gyakran elfedik a régiók, illetve az országok közötti óriási különbségeket. A korai iskolaelhagyók heterogén csoportjában a korai iskolaelhagyás egyéni okai nagyon sokfélék lehetnek. A családi háttér és a tágabb társadalmi-gazdasági körülmények – mint például a munkaerőpiac vonzereje – fontos tényezők. Hogy ezek mennyire éreztetik hatásukat, az az oktatási és képzési rendszer felépítésétől, a rendelkezésre álló tanulási lehetőségektől és a tanulási környezettől függ. A korai iskolaelhagyás csökkentésében fontos szerepe van a gyermekek és fiatalok jólétével, a szociális biztonsággal, a fiatalok foglalkoztatásával és a jövőbeli szakmai kilátásokkal foglalkozó szakpolitikák koordinációjának.
1. A fő tényezők azonosítása és nyomon követése
A korai iskolaelhagyás folyamatainak hátterében összetett és változatos okok állnak, de e folyamatok gyakorta összefüggnek a társadalmi-gazdasági hátrányokkal, az alacsony képzettségi háttérrel, az oktatástól és képzéstől való elidegenedéssel, a rossz iskolai eredményekkel, a munkaerőpiac vonzerejével és/vagy olyan társadalmi, érzelmi és oktatási problémák kombinációjával, amelyek az egyént a korai iskolaelhagyás kockázatának teszik ki.
Figyelembe kell venni azt is, hogy a tanulók milyen típusú oktatásban vesznek részt. Egyes tagállamokban az általános oktatásban problémákkal küszködő tanulók gyakran inkább a szakképzés területén folytatják tanulmányaikat. Ilyen esetekben a korai iskolaelhagyás csökkentése terén a szakiskolákra különösen nagy felelősség hárul, és jelentős kihívásokkal szembesülnek. A tényeken alapuló szakpolitikák megkövetelik, hogy különös figyelmet fordítsanak az oktatási, illetve képzési ágazatokra lebontott eredményekre.
A korai iskolaelhagyás elleni küzdelemre irányuló, tényeken alapuló és költséghatékony szakpolitikák kialakításához a jelenségről adatokat kell gyűjteni és azokat naprakészen kell tartani. Ez lehetővé teszi a helyi, regionális és nemzeti szintű elemzést. Az adatbázisban szerepelhetnek információk a korai iskolaelhagyási arányokról, az oktatási szintek közötti átmenetekről, a felső középfokú oktatásba beiratkozók, illetve az azt elvégzők arányáról, valamint az iskolai hiányzásról, illetve az iskolakerülő magatartásról.
— |
Az információgyűjtés segítségével elemezni lehet, hogy melyek a korai iskolaelhagyás fő okai a tanulók különböző csoportjai, az iskolák, az oktatási és képzési intézménytípusok, a települések vagy a régiók esetében. |
— |
A korai iskolaelhagyással kapcsolatos adatoknak és a háttéradatoknak – például a társadalmi-gazdasági információknak – az egyesítése segítséget nyújthat az intézkedések és a szakpolitikák célirányosabbá tételében. A korai iskolaelhagyók motivációjáról, valamint foglalkoztatási és szakmai kilátásairól történő információgyűjtés és -elemzés szintén hozzájárulhat az intézkedések és a szakpolitikák célirányosabbá tételéhez. |
— |
A korai iskolaelhagyás csökkentését célzó meglévő szakpolitikai intézkedések hatékonyságának és eredményességének értékelése fontos alapként szolgál azon stratégiák és programok fejlesztéséhez, amelyek a tanulók iskolai sikeressége esélyének növelésére irányulnak. |
2. Szakpolitikai keretrendszer
A korai iskolaelhagyásra vonatkozó átfogó stratégiák többféle szakpolitikára terjednek ki, valamint a különböző szakpolitikai ágazatok koordinációjára, továbbá a korai iskolaelhagyás csökkentését támogató intézkedéseknek a gyermekeket és fiatalokat célzó valamennyi szakpolitikába való beépítésére. A magas színvonalú iskolai rendszereket támogató oktatáspolitikákon túlmenően elsősorban szociálpolitikáról és támogató szolgáltatásokról, valamint foglalkoztatási, ifjúság-, család- és integrációs politikákról van szó. A különböző szereplők közötti horizontális koordináció, illetve a kormányzat különböző szintjei közötti vertikális koordináció is egyaránt fontos. A korai iskolaelhagyásra vonatkozó stratégiáknak ki kell terjedniük a megelőzésre, az intervencióra és a kompenzációra is. A tagállamoknak a saját körülményeiknek és helyzetüknek megfelelően kell megválasztaniuk stratégiáik alkotóelemeit.
2.1. |
A MEGELŐZÉST SZOLGÁLÓ SZAKPOLITIKÁK célja, hogy még a probléma kialakulása előtt csökkentsék a korai iskolaelhagyás kockázatát. Az ilyen intézkedések optimalizálják az oktatást és a képzést annak érdekében, hogy előmozdítsák a tanulási eredmények javulását, és hogy az iskolai sikeresség útjából eltávolítsák az akadályokat. Az említett intézkedések célja, hogy a gyermekekben idejekorán biztos alapokat alakítsanak ki a bennük rejlő lehetőségek kibontakoztatásához és a jó iskolai beilleszkedéshez. A megelőzést szolgáló szakpolitikák kiterjedhetnek az alábbiakra:
A megelőzést szolgáló szakpolitikák foglalkoznak az oktatási és képzési rendszerek szervezésével, az iskolák rendelkezésére álló forrásokkal, az oktatási utak elérhetőségével, átjárhatóságával és rugalmasságával. Foglalkoznak továbbá a nemek közötti különbségekkel, a hátrányos helyzetű vagy más anyanyelvű gyermekek támogatásával. A megelőzést szolgáló szakpolitikák kiterjedhetnek továbbá az alábbiakra:
|
2.2. |
Az INTERVENCIÓS SZAKPOLITIKÁK célja, hogy az oktatási intézmények szintjén az oktatás és képzés minőségének javításával, a korai figyelmeztető jelekre történő reagálással és a korai iskolaelhagyás kockázatának kitett tanulók, illetve tanulói csoportok számára nyújtott célzott támogatással elkerüljék a korai iskolaelhagyást. E szakpolitikák a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve a felső középfokú oktatásig minden oktatási szinttel foglalkoznak. Az iskola vagy a képzési intézmény szintjén a korai iskolaelhagyás elleni küzdelmet célzó stratégiák átfogó iskolafejlesztési politikába épülnek be. E stratégiák célja, hogy pozitív tanulási környezetet teremtsenek, támogassák a pedagógiai minőséget és innovációt, fejlesszék a tanári kar kompetenciáit a társadalmi és kulturális sokszínűség kezelése terén, valamint módszereket alakítsanak ki az erőszak és a zaklatás elleni küzdelemhez. Az intervenciós szakpolitikák az iskola vagy a képzési intézmény szintjén kiterjedhetnek az alábbiakra:
Az intervenciós szakpolitikáknak az egyén szintjén az a célja, hogy a korai iskolaelhagyás kockázatának kitett egyes tanulók számára olyan támogatási mechanizmusokat kínáljanak, amelyeket az egyedi szükségletekre lehet szabni. Ezek a szakpolitikák egyrészt a személyes fejlődésre koncentrálnak annak érdekében, hogy növeljék a kockázatnak kitett tanulók ellenálló képességét, másrészt pedig a konkrét nehézségek megoldására, amelyek társadalmi, kognitív vagy érzelmi természetűek lehetnek. Az intervenciós szakpolitikák az egyén szintjén kiterjedhetnek az alábbiakra:
|
2.3. |
A KOMPENZÁCIÓS SZAKPOLITIKÁK célja, hogy a korai iskolaelhagyóknak segítsenek visszatérni az oktatásba, lehetőségeket kínáljanak számukra az oktatásba, illetve képzésbe való visszalépésre, továbbá a hiányzó képesítés megszerzésére. A kompenzációs szakpolitikák kiterjedhetnek az alábbiakra:
|