This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32010D0612
2010/612/EU: Commission Decision of 6 July 2010 on measure C 48/07 (ex NN 60/07) implemented by Poland for WRJ and WRJ-Serwis (notified under document C(2010) 4476) Text with EEA relevance
2010/612/EU: A Bizottság határozata ( 2010. július. 6. ) a Lengyelország által a WRJ és a WRJ-Serwis számára nyújtott C 48/07 (korábbi NN 60/07) számú intézkedésről (az értesítés a C(2010) 4476. számú dokumentummal történt) EGT-vonatkozású szöveg
2010/612/EU: A Bizottság határozata ( 2010. július. 6. ) a Lengyelország által a WRJ és a WRJ-Serwis számára nyújtott C 48/07 (korábbi NN 60/07) számú intézkedésről (az értesítés a C(2010) 4476. számú dokumentummal történt) EGT-vonatkozású szöveg
HL L 268., 2010.10.12, p. 32–39
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
12.10.2010 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 268/32 |
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. július. 6.)
a Lengyelország által a WRJ és a WRJ-Serwis számára nyújtott C 48/07 (korábbi NN 60/07) számú intézkedésről
(az értesítés a C(2010) 4476. számú dokumentummal történt)
(Csak a lengyel nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2010/612/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel a csatlakozási szerződésnek a lengyel acélipar szerkezetátalakításáról szóló 8. jegyzőkönyvére (1),
miután felhívták az érdekelt feleket, hogy az említett rendelkezéseknek (2) megfelelően nyújtsák be észrevételeiket, és ezen észrevételek figyelembevételével,
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1) |
A lengyel acélipar szerkezetátalakításának felülvizsgálata során a Bizottság figyelmét felhívták a lengyel acélcsőágazatban talált a rendellenességekre. Lengyelország uniós csatlakozása után hivatalból ellenőrzést végeztek a Walcownia Rur Jedność Sp. z.o.o. (a továbbiakban: WRJ) és a WRJ-Serwis Sp. z.o.o. (a továbbiakban: WRJ-Serwis) számára nyújtott támogatás esetében. A Bizottság 2005. április 6-án, 2005. augusztus 4-én, 2005. november 3-án, 2006. május 4-én, 2006. november 17-én és 2007. július 11-én kelt leveleiben információkat kért a lengyel hatóságoktól. A lengyel hatóságok 2005. június 7-én, 2005. szeptember 29-én, 2005. december 2-án, 2006. május 18-án, 2006. május 31-én, 2007. január 10-én és 2007. augusztus 3-án kelt leveleikben válaszoltak. |
(2) |
A 2007. október 23-án kelt levelében a Bizottság arról a határozatáról tájékoztatta Lengyelországot, amely szerint a WRJ és a WRJ-Serwis számára nyújtott intézkedések tekintetében kezdeményezi az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz.) 108. cikkének (2) bekezdésében (3) meghatározott eljárást. |
(3) |
Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2007. november 24-én közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére. |
(4) |
A Bizottsághoz egyetlen érdekelt féltől érkeztek észrevételek. A Bizottság ezeket továbbította Lengyelország számára, amely lehetőséget kapott a válaszadásra; a Bizottság az észrevételeket a 2009. február 16-i levélben kapta meg. A hivatalos vizsgálati eljárás megindítására adott lengyel választ a 2008. január 21-i és február 1-jei keltezésű levelekben nyújtották be. |
(5) |
A Bizottság 2009. február 16-án további információkat kért, erre Lengyelország a 2009. június 4-én kelt levelében válaszolt. |
2. AZ INTÉZKEDÉSEK RÉSZLETES LEÍRÁSA
2.1. A kedvezményezettek
2.1.1. A WRJ
(6) |
A WRJ székhelye Katowicében található, adminisztratív céllal tizenkét személyt alkalmaz. A WRJ részvényeinek 40,736 %-a a Towarzystwo Finansowe Silesia Sp. z o.o. (a továbbiakban: TFS) vállalkozás birtokában van, amely 99, 6 %-ban állami tulajdonú vállalkozás. A részvények további 7,235 %-a a Walcownia Rur Silesia S.A. (a továbbiakban: Walcownia Rur Silesia) vállalkozásé, amely a TFS teljes tulajdonú leányvállalata. |
(7) |
A további részvényesek:
|
(8) |
A WRJ-t 1995-ben hozták létre azzal a céllal, hogy egy varratmentes csöveket gyártó új hengerművet építsenek ki, amely termelési kapacitása évi 160 000 tonna (a továbbiakban: a WRJ projekt). |
(9) |
A Huta Jedność nevű másik vállalkozás 1978-ban már megkezdte egy 400 000 tonna kapacitású, varratmentes csöveket gyártó hengermű építését, azonban a munkálatok 1980-ban az állami támogatások felfüggesztése miatt leálltak. A projekt újraindítására irányuló számos próbálkozás után a Huta Jedność csődeljárás iránti kérelmet nyújtott be, beleértve az eszközlikvidációt is, ezt azonban a bíróság elutasította. A Huta Jedność egy jelenleg felszámolás alatt álló vállalkozás, amely tevékenységei közé tartozik a termelői eszközeinek lízingbe adása más vállalkozások számára, valamint közszolgáltatások nyújtása. |
(10) |
A WRJ projekt magában foglalta az infrastruktúra elemeit, valamint a Huta Jedność által az eredeti projekt során korábban összegyűjtött gépek és felszerelés egy részét, továbbá a korábban a Huta Jedność tulajdonában lévő földterületen építették volna fel. Új befektetőket kértek fel arra, hogy az 1997-ben indult WRJ projektben részt vegyenek. A projekt végrehajtását 2001-ben leállították, a befektetők azóta visszaléptek. Habár a munka 86 %-a látszólag befejeződött, a WRJ sosem kezdte meg a termelést. |
(11) |
2007. szeptember 4-én a Walcownia Rur Silesia, a TFS teljes tulajdonú leányvállalata, amelyet a lengyel acélcső ágazat konszolidációjára hoztak létre (lásd az alábbi (15) és (17) preambulumbekezdést), a WRJ csődeljárását kérvényezte, annak eszközlikvidációjával együtt. A katowicei körzeti bíróság 2008. január 23-án a WRJ-t fizetésképtelennek nyilvánította, és elrendelte az eszközlikvidációt, amelyhez vagyonfelügyelőt jelölt ki. Úgy tűnik, hogy ezidáig a WRJ egyetlen eszközét sem értékesítették a csődeljárás során. |
2.1.2. A WRJ-Serwis
(12) |
A WRJ-Serwist 2001-ben hozták létre, az 1999-ben alapított Zakład Usług Energomechanicznych „Jedność” S.A. átalakítását követően. Részvényesei között található a TFS (54,66 %-os részesedés), a PIW ENPOL Sp. z o.o. (36,77 %-os részesedés), a Commplex Sp. z o.o. (8,29 %-os részesedés) és a Huta Jedność (0,28 %-os részesedés). |
(13) |
A WRJ-Serwis eredeti célja az volt, hogy a WRJ projekt egy részét végrehajtsa és jobb hitelfeltételeket biztosítson a WRJ számára. A WRJ-Serwis nem kezdett meg egyetlen beruházási tevékenységet sem, azonban 2004 májusától varratmentes hidegen vont acélcsöveket gyárt, miután a Huta Jedność a huzalműben 2004 elején leállította a termelést. Ezt a tevékenységet az eredetileg a Huta Jednośćtól lízingelt eszközökkel végzi. Ezen eszközöket később az ING Bank Śląski S.A., majd végül a Walcownia Rur Silesia vette át. Ezenkívül a WRJ-Serwis megszerezte a WRJ projekt földterülete örökös haszonélvezetének 9/10-ét, valamint az említett földterületen épített épületek tulajdonának 9/10-ét. |
(14) |
A WRJ-Serwis 2008 áprilisában fejezte be működését, amikor az acélcsőgyártást a Walcownia Rur Silesia átvette a huzalműben. |
2.1.3. A WRK és a WRJ-Serwis konszolidációja és a privatizációjukra tett kísérletek
(15) |
A TFS 2004-ben kezdett új stratégiai befektetőt keresni a WRJ és a WRJ-Serwis számára. 2005-ben ajánlattételre kérték fel az érdekelt feleket, akik közül ketten tették ezt meg. Végül az egyik ajánlattevővel keretmegállapodást kötöttek a WRJ és a WRJ-Serwis tehermentes eszközeinek megszerzéséről, ezt a megállapodást azonban 2006 októberében megszüntették, mivel a feltételek nem teljesültek. A TFS új ajánlattételi eljárást indított 2006 decemberében, azonban ajánlatok nem érkeztek. |
(16) |
A 2007-ben elindított új ajánlattételi felkérést követően a TFS új határozott, hogy a privatizációjuk elősegítése érdekében a WRJ-t és a WRJ-Serwist konszolidálja. Ennek érdekében a TFS két új vállalkozást hozott létre, név szerint a FEREX Sp. z o.o. (a továbbiakban: FEREX) és a Walcownia Rur Silesia vállalkozásokat. Mindkét vállalkozás a TFS teljes tulajdonában van. A Walcownia Rur Silesia és a FEREX vállalkozásokon keresztül a TFS megszerezte azokat az eszközöket, amelyek a WRJ projekt végrehajtásához voltak szükségesek, és átvette a WRJ és a WRJ-Serwis tartozásait is.
|
(17) |
2008 augusztusában a lengyel hatóságok újabb kísérletet tettek arra, hogy a WRJ-t, a WRJ-Serwist, a FEREX-et és a Walcownia Rur Silesiát értékesítsék. A TFS és a Walcownia Rur Silesia felkérte az érdekelt feleket, hogy vegyenek részt a Walcownia Rur Silesia eszközeinek, a FEREX jegyzett tőkéjének, a FEREX TRS felé fennálló tartozásainak, valamint a TFS-nek a WRJ-Serwis alaptőkéjében való részesedésének közös megvásárlásáról szóló tárgyalásokon. Az eljárás 2009. január 15-én fejeződött be, a felkínált eszközök egyikét sem értékesítették. |
2.2. Az értékelt intézkedés
(18) |
A WRJ számára nyújtott támogatás magában foglalja a TFS általi tőkebefektetést (2.2.1.), a TFS által nyújtott biztosítékokat (2.2.2.) és az Államkincstár által nyújtott kezességvállalást (2.2.3.). A WRJ-Serwisnek nyújtott támogatás a TFS általi tőkebefektetést (2.2.4.) tartalmazza. |
2.2.1. A TFSi tőkebefektetései a WRJ-be
(19) |
A TFS 2002. június 26-án hajtott végre először tőkebefektetést a WRJ vállalkozásban, amikor a WRJ részvényesei a jegyzett tőke növeléséről döntöttek. A TFS 15 millió PLN névértékű részvényeket kapott a követelésekért cserében. A TFS ezen követelései, amelyek összege 15 millió PLN volt, a Huta Andrzej és a Huta Katowice felé álltak fenn. A tőkeemelést bejegyezték és 2002. november 22-én lépett érvénybe. |
(20) |
A második tőkeemelésre 2003. január 17-én került sor, amikor a WRJ részvényesei úgy határoztak, hogy ismét megnövelik a vállalkozás jegyzett tőkéjét. A TFS 40 millió PLN névleges értékben kapott részvényeket a WRJ-nek a TFS felé fennálló tartozásáért cserében (adósság-részvény swapügylet). A követeléseket, amelyek névértéke 40 millió PLN volt, a TFS korábban, 2002 decemberében vette át ING Bank Śląski S.A.-tól. A tőkeemelést bejegyezték és 2003. augusztus 25-én lépett érvénybe. |
2.2.2. A TFS kezességvállalása a WRJ-nek
(21) |
2001-ben a TFS egy 20 millió PLN értékű kölcsön esetében 5 millió PLN tekintetében nyújtott kezességet. A kölcsönt 1999-ben a regionális környezetvédelmi és vízgazdálkodási alap (WFOŚiGW) nyújtotta a WRJ számára. |
(22) |
2001-ben a TFS egy 115 millió PLN értékű kölcsön esetében 50 millió PLN tekintetében nyújtott kezességet. A kölcsönt 1996-ban a nemzeti környezetvédelmi és vízgazdálkodási alap nyújtotta a WRJ számára. |
2.2.3. Állami kezességvállalás a WRJ-nek
(23) |
1997. október 14-én az Államkincstár két, összesen 262,5 millió PLN összegű kölcsön 45 %-áért vállalt kezességet. E kölcsönök devizahitelt és PLN hitelt tartalmaztak, mindkettőt a bankszindikátus nyújtotta 1997-ben. |
(24) |
A kormány 2003. január 2-án az állami kezességvállalás mértékét 55 %-ra emelte, amikor aláírta a vonatkozó dokumentumokat. A kezességvállalás mértékének megemelését még nem hajtották végre. |
2.2.4. A TFS tőkebefektetései a WRJ-Serwisbe
(25) |
A TFS 2003 decemberében hajtott végre tőkebefektetést a WRJ-Serwisbe azzal a céllal, hogy a vállalkozás többségi részvénytulajdonosaként irányítást szerezzen a WRJ-projekt felett. A 2003 decemberi határozattal a WRJ-Serwis részvényesei megállapodtak abban, hogy a TSF megszerezheti a vállalkozás részvényeit. A részvények névértéke 7 910 000 PLN volt. A TFS a részvényekhez főként a Huta Jedność felé fennálló követeléseiért cserébe jutott hozzá. A követeléseket a WRJ-Serwisre ruházták át. A TFS a részvényekért készpénzzel fizetett (PLN 890 000), valamint természetbeni hozzájárulással (Huta Jednośćból származó fémforgács további feldolgozásra; az átvételi érték 450 000 PLN volt). A részvények megszerzéséről szóló megállapodást 2004. június 8-án írták alá. A tőkeemelést 2007. augusztus 17-ig nem jegyezték be. |
(26) |
A TFS-szel párhuzamosan a megemelt jegyzett tőke részvényeit az addigi részvénytulajdonos egyike, a PIW Enpol Sp. z o.o. vállalkozás, valamint egy új részvényes, a Commplex Sp. z.o.o. vette át (mindkét esetben magánvállalkozásról van szó). A vállalkozások azáltal jutottak részvényekhez, hogy a Huta Jedność tartozásait átvezették a WRJ-Serwishez. |
3. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI
(27) |
A (3) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a Bizottság 2007. október 23-án a hivatalos eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság először kifejtette véleményét, amely szerint rendelkezik hatáskörrel az ügyben határozathozatalra, továbbá hogy a kérdéses intézkedések olyan állami támogatásnak minősülnek, amely nem összeegyeztethető a belső piaccal. |
3.1. Az alkalmazandó jogszabályok és a Bizottság hatásköre
(28) |
Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy az EUMSz. 107. és 108. cikke (az akkori EK-Szerződés 87. és 88. cikke) általában nem vonatkozik azokra az állami támogatásokra, amelyeket a csatlakozás előtt nyújtottak, és amelyek a csatlakozás után nem voltak alkalmazandók. Azonban a csatlakozási szerződésnek a lengyel acélipar szerkezetátalakításáról szóló 8. jegyzőkönyve (a továbbiakban: 8. jegyzőkönyv) rendelkezései – amelyek az állami támogatások EUMSz. szerinti ellenőrzését kiterjesztették bármely olyan támogatásra, amelyet 1997 és 2006 között a lengyel acélipar számára nyújtottak – az EUMSz. 107. és 108. cikkével összefüggésben különös szabálynak tekinthetők. Ennek megfelelően a Bizottság elvileg rendelkezik hatáskörrel az ilyen támogatások értékelése terén. |
(29) |
Annak tekintetében, hogy a 8. jegyzőkönyv értelmezése szerint az olyan csőgyártók, mint a WRJ és a WRJ-Serwis részei-e az acéliparnak, a Bizottság a következőket állapította meg: a 8. jegyzőkönyv a nemzeti szerkezetátalakítási programon alapul (Szerkezetátalakítási és Fejlesztési Terv a Lengyel Vas- és Acélipar Számára). A nemzeti szerkezetátalakítási program és a 8. jegyzőkönyv hatálya nem korlátozódik az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: ESZAK-Szerződés) I. mellékletének hatályára, hanem kiterjedt az egyes olyan acélágazatokra is, mint például a varratmentes csövek és a nagyméretű hegesztett csövek ágazata. |
(30) |
Az eljárás megindításáról szóló határozat szerint ez az értelmezés összhangban állt az acéliparnak az EU állami támogatásokra vonatkozó szabályai szerinti meghatározásával, nevezetesen a multiszektorális keretrendszer B mellékletében (5) szereplő meghatározással. Ez az értelmezés a nemzeti szerkezetátalakítási programból is adódott, mivel annak kedvezményezettjeinek fele csőgyártó volt. A Huta Jedność, a WRJ és a WRJ-Serwis elődje valóban részt vett a szerkezetátalakítási folyamatban, valamint a nemzeti szerkezetátalakítási program tervezete is kifejezetten megemlítette, azonban végül nem került be a lehetséges kedvezményezettek körébe, mivel akkoriban, a 2002-es csődjét követően, a vállalkozás felszámolását tervezték. |
(31) |
Ennek eredményeként a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a Huta Jedność, a WRJ és a WRJ-Serwis vállalkozások esetében érvényes azon támogatás nyújtásának tilalma, amelyre nem terjedt ki sem a nemzeti szerkezetátalakítási terv, sem a 8. jegyzőkönyv hatálya. |
3.2. Állami támogatás fennállása
(32) |
A TFS WRJ-be történő befektetései és a vállalkozásnak a TFS által nyújtott biztosítékok tekintetében a Bizottság hangot adott erőteljes kétségeinek azzal kapcsolatban, hogy mindezek megfelelnek-e a piacgazdasági befektető elvének. A WRJ az intézkedések idején nehéz helyzetben volt, és egymaga nem lett volna képes összegyűjteni a megfelelő pénzeszközöket a tőkepiacon. A Bizottságnak kétségei voltak afelől, hogy a befektetés kellően megtérült volna-e. Végezetül, a Bizottság véleménye szerint a befektetést nem teszi indokolttá az a tény, hogy a TFS a későbbiekben privatizálni kívánta a WRJ-t. |
(33) |
Az Államkincstár által a WRJ-nek nyújtott állami kezességvállalás tekintetében a Bizottság megjegyezte, nem volt egyértelmű, hogy a WRJ a kezességvállalás nyújtásának idején, azaz 1997-ben nehézségekkel küzdött-e. Másrészről a kezességvállalás mértékének 2003-ban való megemelése szempontjából a WRJ-t nehézségekkel küzdő vállalkozásnak lehet tekinteni, ezért a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az emelés megfelelt-e a piacgazdasági befektető elvének. |
(34) |
A TFS-nek a WRJ-Serwisbe történő befektetései tekintetében a Bizottság hangot adott kétségeinek azzal kapcsolatban, hogy azok megfelelnek-e a piacgazdasági befektető elvének. A Bizottság megjegyezte, hogy a vállalkozás 2003-ban nehézségekkel küzdött, ezért kétli, hogy a befektetésekből ésszerű haszonra lehetett számítani. |
3.3. Az állami támogatás összeegyeztethetősége
(35) |
A Bizottságnak nem sikerült azonosítania, milyen alapon lehetett volna a lehetséges állami támogatást összeegyeztethetőnek tekinteni, mivel 1997 és 2006 között a 8. jegyzőkönyv, és így az EU állami támogatásokra vonatkozó szabályai tiltották az acélágazatba történő befektetéseket, illetve az ágazatnak nyújtott szerkezetátalakítási támogatásokat. |
4. LENGYELORSZÁGNAK AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATHOZ FŰZÖTT ÉRSZREVÉTELEI
(36) |
Lengyelország a 2008. január 21-én és február 1-jén kelt leveleiben küldte meg észrevételeit az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. Összefoglalva, Lengyelország nem értett egyet a 8. jegyzőkönyv Bizottság általi értelmezésével, és megismételte véleményét, amely szerint a kérdéses intézkedések nem minősültek állami támogatásnak. |
4.1. Az alkalmazandó jogszabályok és a Bizottság hatásköre
(37) |
Lengyelország szerint a csatlakozás előtti állami támogatásokra vonatkozó beavatkozásmentességi szabály alóli kivételt képező 8. jegyzőkönyvet nem lehet általánosítva alkalmazni. |
(38) |
Először Lengyelország rámutat arra, hogy a csőgyártók és termékeik nem szerepelnek az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Lengyel Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás (6) (a továbbiakban: az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve) 2. jegyzőkönyvének I. mellékletében, ezért nem tartozik annak hatálya alá. |
(39) |
Másodszor a csőgyártóknak nyújtott állami támogatás tilalmát a tagállamokban 2002. július 24-én vezették be, amikor hatályba lépett a multiszektorális keretrendszer B melléklete, amely meghatározta az acélipar fogalmának alkalmazási körét. E meghatározás szerint a varratmentes csövek és a nagyméretű hegesztett csövek ágazata az acélipar részét képezi. Ennek megfelelően a Bizottság által 2003-ban jóváhagyott nemzeti szerkezetátalakítási terv és a 8. jegyzőkönyv szintén magában foglalja a csőgyártókat. Korábban, amikor az ESZAK-Szerződés volt alkalmazandó, a csőágazat tekintetében kivételt tettek. |
(40) |
Lengyelország arra a következtetésre jut, hogy a 8. jegyzőkönyvet oly módon kell értelmezi, hogy a csőgyártóknak 2002. július 24. előtt nyújtott támogatások nem tartoznak a Bizottság ellenőrzése alá (úgy, mint bármely más olyan beavatkozás sem, amely a csatlakozási szerződés hatálybalépése előtt következett be.) Ezen időpont után a csőgyártók az említett korlátozások hatálya alá estek. |
(41) |
A kedvezményezettek tudatossága tekintetében Lengyelország hangsúlyozza, hogy a WRJ-Serwis csak 2004-től tekinthető acélgyártónak, azaz amikor megkezdte a huzalmű létesítményei használatát, így ezen időpontot megelőzően az állami beavatkozások nem tekinthetők az acéliparnak nyújtott támogatásoknak. |
(42) |
Végezetül Lengyelország kiemeli, hogy a WRJ projekt nem a korábbi Huta Jedność projekt folytatása. |
4.2. Állami támogatás fennállása
(43) |
Ezenfelül Lengyelország állítása szerint a TFS – bár az Államkincstár ellenőrzése alatt áll – piaci feltételek mellett működik haszontermelés céljából. A WRJ és a WRJ-Serwis tekintetében tett lépései nem konkrét állami ellenőrzés vagy felügyelet eredménye. Ennek megfelelően, az Államkincstár nem feltétlenül gyakorolt ellenőrzést az ellenőrzésgyakorlásnak a Stardust Marine-ügyben (7) hozott ítélet szerinti értelmében. |
(44) |
A WRJ tőkeemelése és a TFS által nyújtott garancia tekintetében Lengyelország úgy tekinti, hogy a TFS nem nyújtott komoly tőkeinjekciót a WRJ projekt számára. A követelések WRJ részvényekre történő cseréje valóban gazdaságosabb volt, mint a követelések közvetlen érvényesítése. Ezen felül a WRJ-be történő befektetés idején a TFS olyan üzleti tervvel rendelkezett, amely a WRJ projekt nyereségességét mutatta. Végül, a bankszindikátus ezidőben szintén kész volt arra, hogy tovább finanszírozza a WRJ-t. Ennek megfelelően a TFS piacgazdasági befektetőként lépett fel. |
(45) |
Lengyelország úgy tekinti, hogy a WRJ-nek nyújtott állami kezességvállalás megemelése összhangban volt a piacgazdasági befektető elvével, mivel teljes értékű biztosítékokkal rendelkezett, valamint a WRJ piaci árfolyamon fizetett kezességdíjat az Államkincstárnak. A kezesség emellett függött a WRJ projekt banki finanszírozásának újraindításáról, amely nem következett be. Ennek megfelelően a kezességet nem emelték meg, így Lengyelország szerint a WRJ nem jutott előnyhöz. |
(46) |
A WRJ-Serwisben eszközölt tőkebeavatkozást a piacgazdasági befektető elvével összeegyeztethetőnek tekinti. Először, a magánrészvényesek a TFS-szel együtt jutottak részvényekhez. Másodszor, a WRJ-Serwis nem küzdött pénzügyi nehézségekkel, és a TFS döntését a WRJ-Serwis által a jövőben termelendő nyereség miatt hozta meg. Végezetül, a TFS ellenőrzést tudott szerezni a WRJ-Serwis, valamint azon ingatlan felett, amelyre a WRJ projekt épült. |
(47) |
A WRJ és a WRJ-Serwis konszolidációja tekintetében Lengyelország azt állítja, hogy ez volt az egyetlen módja annak, hogy egy magánbefektető a WRJ projektet rövid időn belül átvehesse és befejezze, biztosítva eközben az állam által addig nyújtott tőkeinjekciók maximális visszafizettetését. |
5. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(48) |
A Bizottsághoz egyetlen érdekelt harmadik féltől érkeztek észrevételek, aki messzemenőleg ellenezte a Lengyelország által nyújtott támogatásokat. Az érdekelt fél emlékeztet arra, hogy a csövek sosem tartoztak az ESZAK-Szerződés hatálya alá, és a csőiparnak saját költségén, állami támogatás nélkül kellett a szerkezetátalakítást végrehajtania. Az állami támogatás elfogadása ez esetben veszélyeztetné az európai csőipart. Az érintett fél azt is megállapítja, hogy a támogatás elfogadása kockáztathatja annak bizonyítására irányuló kísérletét, hogy egyes csőimportáló országok dömpingáron vagy támogatott áron importálnak az EU-ba. Végül az érintett fél azzal érvel, hogy a varratnélküli csövek európai ipara különleges gazdasági helyzetben volt, Európában többletkapacitással rendelkezett, és nagy mennyiségek exportálására volt szüksége, miközben a Kínából történő behozatal 2007-ben növekedett. |
6. LENGYELORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ÉRDEKELT FÉL MEGFIGYELÉSEIVEL KAPCSOLATBAN
(49) |
Az érdekelt fél megfigyeléseit továbbították Lengyelországnak, amely 2009. február 16-án megküldte észrevételeit. Lengyelország támogatja azt az álláspontot, amely szerint a csövek piacán a tisztességes verseny tekintetében átlátható szabályokra van szükség. |
(50) |
Lengyelország egyetért a harmadik féllel abban, hogy a csövek sosem tartoztak az ESZAK-Szerződés hatálya alá, és megismétli, hogy az acélágazat nem foglalta magában a csőgyártókat mindaddig, amíg a multiszektorális keretrendszer 2002. július 24-én hatályba nem lépett. Ennek megfelelően a csőágazatra vonatkozó állami támogatási tilalom csak 2002. július 24-től volt alkalmazandó, amikor az acélágazat kibővített meghatározása hatályba lépett. |
(51) |
Végül, Lengyelország megismétli, hogy a WRJ sosem kezdte meg a termelési tevékenységeket, továbbá a WRJ-Serwis 2008-ban befejezte a termelést. Lengyelország hangsúlyozza, hogy sosem nyújtott állami támogatást a WRJ számára. |
7. AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE
7.1. Az alkalmazandó jogszabályok és a Bizottság hatásköre
(52) |
A kérdéses intézkedésekre Lengyelország uniós csatlakozása előtt került sor (azaz 2004. május 1. előtt). Az EUMSz. 107. és 108. cikke alapvetően nem vonatkozik azokra a támogatásokra, amelyeket a csatlakozás előtt nyújtottak és amelyek a csatlakozás után nem voltak alkalmazandók (8). Ettől az általános szabálytól eltérve, tehát kivételes alapon, a csatlakozási szerződés 8. jegyzőkönyve alapján a Bizottság hatáskörébe tartozik felülvizsgálni a Lengyelország által acélipara szerkezetátalakításával összefüggésben a csatlakozás előtt nyújtott állami támogatást. |
7.1.1. A 8. jegyzőkönyv mint különös szabály
(53) |
A 8. jegyzőkönyv olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek lehetővé teszik Lengyelország számára, hogy befejezze acéliparának a csatlakozás előtt megkezdett szerkezetátalakítását. A lengyel acélágazat csatlakozás előtti szerkezetátalakítását az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve alapján hajtották végre, és az EU–Lengyelország Társulási Tanács határozata (9) (a továbbiakban: a Társulási Tanács határozata) alapján folytattak. |
(54) |
Az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve Lengyelország számára ötéves haladékot tett lehetővé, 1992-től 1996 végéig, amely során lehetősége volt az ESZAK acélágazatának állami támogatások révén történő szerkezetátalakítására. |
(55) |
Ezt a haladékot a Társulási Tanács határozata, 1997. január 1-jével kezdődően, további nyolc éves időszakkal, illetve Lengyelország uniós csatlakozásáig meghosszabbította. Ebben az időszakban Lengyelország, az acéltermékek tekintetében szerkezetátalakítási céllal állami támogatást nyújthatott az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyvében foglalt feltételek és körülmények alapján (amelyek alkalmazását a Társulási Tanács határozata meghosszabbította), valamint a nemzeti szerkezetátalakítási program alapján, amelyet Lengyelország 2003 áprilisában nyújtott be a Bizottságnak. Miután a Bizottság értékelte a nemzeti szerkezetátalakítási programot, a tagállamok 2003 júliusában jóváhagyták a lengyel javaslatot (10). |
(56) |
A 8. jegyzőkönyv lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a csatlakozás után ellenőrizze a Lengyelország által az acélágazatnak az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve (majd a Társulási Tanács határozata), valamint a nemzeti szerkezetátalakítási program alapján nyújtott állami támogatásokat. Ezen felül a 8. jegyzőkönyv felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy visszafizettesse az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve és a nemzeti szerkezetátalakítási program megszegésével nyújtott támogatást. Ennek megfelelően a 8. jegyzőkönyv különös szabály, amely – kivételes alapon és az általános rendszertől eltérve – lehetővé teszi a Lengyelország által a lengyel acéliparnak a csatlakozást megelőzően nyújtott támogatás visszamenőleges felügyeletét és felülvizsgálatát. Ezt erősítette meg a Bíróság, amely úgy ítélte meg, hogy a 8. jegyzőkönyv az EUMSz. 107. és 108. cikkével összefüggésben különös szabálynak minősül, amely kiterjeszti az állami támogatásoknak a Bizottság által az EUMSz. szerint végzett felülvizsgálatát azokra a támogatásokra, amelyeket az 1997 és 2003 közötti időszakban a lengyel acélipar szerkezetátalakításához nyújtottak (11). |
7.1.2. A Bizottságnak a 8. jegyzőkönyv szerinti visszamenőleges ellenőrzéssel kapcsolatos illetékességének hatálya
(57) |
Ezen eljárással összefüggésben a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a fenti (53)–(56) preambulumbekezdésben kifejtett, visszamenőleges ellenőrzéssel kapcsolatos kivételes illetékessége vonatkozik-e azokra az intézkedésekre, amelyeket Lengyelország a csatlakozás előtt hagyott jóvá a csőgyártók számára. Ennek érdekében az ezen ügyben alkalmazandó jogalapot, azaz a 8. jegyzőkönyvet – az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyvével és a Társulási Tanács határozatával összefüggésben – annak meghatározása érdekében kell értelmezni, hogy rendelkezései vonatkoznak-e a lengyel csőgyártóknak a csatlakozás előtt nyújtott támogatásokra. |
(58) |
Általánosan elismert jogelv, hogy az általános rendszertől eltérő különös szabály rendelkezéseit szűken kell értelmezni. A fent említett jogalap szűk értelmezéséből (lásd az (59)–(65) preambulumbekezdést) azt a következtetést lehet levonni, hogy a Bizottság visszamenőleges ellenőrzéssel kapcsolatos kivételes illetékessége az ESZAK gyártók számára a csatlakozás előtti támogatásokra korlátozódik, tehát nem vonatkozik a csőgyártókra irányuló intézkedésekre. |
7.1.3. A jogalap értelmezése
(59) |
A lengyel acéliparnak nyújtott csatlakozás előtti támogatások tekintetében a 8. jegyzőkönyv 12. és 18. pontja meghatározza a Bizottság felügyeleti és visszamenőleges ellenőrzéssel kapcsolatos illetékességét. A 12. pont felhatalmazza a Bizottságot és a Tanácsot arra, hogy 2006-ig felügyeljék a nemzeti szerkezetátalakítási program csatlakozás előtti és utáni végrehajtását. A 18. pont felhatalmazza a Bizottságot azon állami támogatások visszafizettetésére, amelyeket a 8. jegyzőkönyvben meghatározott feltételek megsértésével nyújtottak. |
(60) |
A 8. jegyzőkönyv 1. pontja előírja, hogy a Lengyelország által „a lengyel acélipar meghatározott részei” számára nyújtott szerkezetátalakítási állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, feltéve, hogy „az Európa-megállapodásnak az ESZAK-termékekről rendelkező 2. jegyzőkönyve 8. cikkének (4) bekezdésében meghatározott időtartamot a csatlakozás időpontjáig meghosszabbítják”, a nemzeti szerkezetátalakítási programban meghatározott feltételeket tiszteletben tartják, a 8. jegyzőkönyvben meghatározott feltételek teljesülnek és „a csatlakozás időpontját követően a lengyel acélipar nem részesül további szerkezetátalakítási célú állami támogatásban”. |
(61) |
A 8. jegyzőkönyv 2. pontja előírja, hogy a lengyel acélágazat szerkezetátalakítása, az 1. mellékletben felsorolt vállalkozások egyéni üzleti terveiben leírtak szerint, legkésőbb 2006. december 31-ig befejeződik. A 8. jegyzőkönyv 3. pontja jelzi, hogy csak a jegyzőkönyv 1. mellékletében felsorolt vállalkozások jogosultak állami támogatásra a lengyel acélipar szerkezetátalakítási programjának keretében. |
(62) |
A 8. jegyzőkönyv 1. pontja kifejezetten a Társulási Tanács határozata által meghosszabbított, az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve 8. cikkének (4) bekezdésére hivatkozik. Az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve csak az ESZAK acéltermékekre vonatkozott (a 2. jegyzőkönyv 8. cikkének (4) bekezdése), sőt, mellékletben sorolta fel az acéltermékeket. Ez utóbbiban az ESZAK-Szerződés I. mellékletében foglalt ESZAK termékek listája jelenik meg, az ESZAK acéltermékeknek e szerződésben található meghatározása kifejezetten kizárja a csöveket („acélcsövek (varratmentes vagy hegesztett) […] rúdacélok és vasöntvények (csövek, szerelvények, és egyéb vasöntvények)”). |
(63) |
Az ESZAK-Szerződés 2002. július 23-án hatályát vesztette. Ez időpontot követően az acéliparnak nyújtott állami támogatás az általános EK rendszer hatálya alá került. Ennek alkalmával úgy határoztak, hogy az európai acélágazat meghatározását kiterjesztik a csőgyártókra is. Ezt a multiszektorális keretrendszer 27. cikke és B melléklete foglalta egységes szerkezetbe, amely az EU acélágazatának meghatározásába belefoglalta a varratmentes csöveket és üreges profilokat, valamint a hegesztett vas- vagy acélcsöveket is. Az acélágazat kibővített meghatározását a későbbiekben átvette a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásról szóló iránymutatás (12) I. melléklete és az általános csoportmentességi rendelet (13) 2. cikkének 29. pontja. |
(64) |
Azonban sem az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyvét, sem pedig a Társulási Tanács határozatát nem módosították annak érdekében, hogy az EU acélágazatának a csőgyártókat is magában foglaló, kibővített meghatározását magukba foglalják. Az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve 1996. december 31-én hatályát vesztette. A Társulási Tanács határozata az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyvét 1997. január 1-jétől további nyolcéves időszakkal, illetve Lengyelország uniós csatlakozásáig meghosszabbította (amelyik előbb következik be). A Társulási Tanács határozatának 1. cikke általánosan hivatkozik az acéltermékekre, azonban alkalmazási köre konkrétan kapcsolódik az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyvének 8. cikke (4) bekezdéséhez, amely csak az ESZAK acéltermékekre vonatkozott. Az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve hatályának meghosszabbításának feltétele az volt, hogy a Bizottságnak Lengyelország benyújtja a nemzeti szerkezetátalakítási programot, valamint a program kedvezményezettjeinek üzleti terveit, amelyek megfelelnek „a 2. Jegyzőkönyv 8. cikkének (4) bekezdésében felsorolt követelményeknek, továbbá amelyeket a Lengyel Köztársaság állami támogatások felügyeletéért felelős nemzeti hatósága (a Versenyjogi és Fogyasztóvédelmi Hivatal) értékelt és jóváhagyott” (a Társulási Tanács határozatának 2. cikke). |
(65) |
A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a 8. jegyzőkönyv 18. pontja – a 8. jegyzőkönyv 1–3 pontja, az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve és a Társulási Tanács határozata fényében értelmezve – a Bizottság számára nem biztosít hatáskört a lengyel csőgyártók számára a csatlakozás előtt nyújtott támogatások ellenőrzése terén. |
7.1.4. Az Európa-megállapodás mint értelmezési eszköz végrehajtási szabályai
(66) |
A vonatkozó jogalapok (azaz a 8. jegyzőkönyv, az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyve és a Társulási Tanács határozata – lásd a fenti (59)–(65) preambulumbekezdést) jogi értelmezésén felül a Bizottság megvizsgálta annak kérdését is, hogy az EU–Lengyelország Társulási Tanács által 2001-ben elfogadott, az Európa-megállapodásban és annak 2. jegyzőkönyvében foglalt, az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezések végrehajtási szabályai (a továbbiakban: végrehajtási szabályok) (14) relevánsak-e annak meghatározásakor, hogy a Bizottság visszamenőleges ellenőrzési illetékességgel rendelkezik-e a lengyel csőgyártóknak a csatlakozás előtt nyújtott intézkedések vonatkozásában. |
(67) |
Általános elvként a végrehajtási szabályok egy eljárási szabályzatot tartalmaznak, amelyet meg kell különböztetni az Európa-megállapodásban és az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyvében foglalt anyagi jogi, állami támogatásokra vonatkozó szabályoktól. Meg kell jegyezni azonban, hogy a végrehajtási szabályok olyan konkrét rendelkezéseket is tartalmaznak, amelyek a támogatásoknak az Európa-megállapodással és az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyvével való összeegyeztethetőségének értékelésére vonatkoznak. |
(68) |
A végrehajtási szabályok 2. cikke (1) bekezdésének első mondata megállapítja: „Az egyes támogatások odaítélésének és a programoknak az Európa-megállapodással való összeegyeztethetősége értékelése – az e szabályok 1. cikkében foglaltak szerint – az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkében foglalt szabályok alkalmazásából eredő kritériumoknak, köztük a jelenlegi és jövőbeni másodlagos jogszabályoknak, keretrendszereknek, iránymutatásoknak és a Közösségben hatályos államigazgatási aktusoknak, továbbá az Elsőfokú Bíróság és az Európai Közösségek Bírósága ítélkezési gyakorlatának, valamint a Társulási Tanács által a 4. cikk (3) bekezdése szerint hozott határozatának megfelelően zajlik.” E mondat megalapozza azt az általános elvet, hogy az állami támogatásoknak az Európa-megállapodással való általános összeegyeztethetősége értékeléséhez alkalmazott fő kritériumok „fejlődnek” abban az értelemben, hogy mindeközben beépítik az uniós jogban és ítélkezési gyakorlatban bekövetkező változásokat/fejleményeket. |
(69) |
A végrehajtási szabályok 2. cikke (1) bekezdésének második mondata különösen a 2. jegyzőkönyv szerinti összeegyeztethetőségi kritériumokra hivatkozik: „Amenynyiben a támogatások odaítélése vagy a támogatási programok az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyvének hatálya alá eső termékekre irányulnak, e bekezdés első mondata teljes mértékben alkalmazandó, azzal a kivétellel, hogy az értékelést nem az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkében foglalt szabályok alkalmazásából eredő kritériumok alapján, hanem az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződésben foglalt állami támogatási szabályok alkalmazásából eredő kritériumok alapján kell végezni.” E mondat megfogalmazása egyértelműen jelzi, hogy a 2. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó általános támogatások helyzetével ellentétben (lásd a (68) preambulumbekezdést), az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyvének hatálya alá tartozó támogatások esetén az összeegyeztethetőségi kritériumok az ESZAK-Szerződésre való hivatkozások révén alakulnak. Az összeegyeztethetőségi kritériumoknak az ESZAK-Szerződés 2002-ben történt hatályvesztését követő alakulásával kapcsolatban nincs konkrét utalás. |
(70) |
A végrehajtási szabályok 2. cikkének (2) és (3) bekezdése meghatározza azt a mechanizmust, amely révén Lengyelországnak figyelembe kell vennie az uniós összeegyeztethetőségi kritériumok változását. Lengyelországot különösen tájékoztatni kell a közösségi összeegyeztethetőségi kritériumok bármely változásáról, amelyet nem tettek közzé, és „amennyiben az ilyen változásokkal kapcsolatban a rájuk vonatkozó hivatalos tájékoztatás kézhezvételétől számított három hónapon belül a Lengyel Köztársaság nem emel kifogást, azok az e cikk (1) bekezdésének rendelkezései szerint az összeegyeztethetőség kritériumává válnak. Amennyiben az ilyen változásokkal kapcsolatban a Lengyel Köztársaság kifogást emel – és tekintettel az Európa-megállapodás által előírt jogszabályi közelítésre tekintettel – e szabályok 7. és 8. cikkének megfelelően konzultációkra kerül sor.” |
(71) |
A közösségi jog változásai még akkor sem vonatkoztak volna az Európa-megállapodás hatályán kívül eső intézkedésekre, tehát azokra, amelyek nem tartoztak az ESZAK-Szerződés hatálya alá, ha Lengyelország nem emelt három hónapon belül kifogást az acélipar közösségi meghatározásának 2002-ben a csőgyártókkal való kibővítése ellen. Ezen felül a 8. jegyzőkönyv különös szabály, tehát alkalmazási körének meghatározásához a Bizottság nem támaszkodhat az EU acélágazata meghatározásának az ESZAK-Szerződés hatályvesztését követő kibővítésére. Ezért azt a következtetést kell levonni, hogy egyértelmű különbséget kell tenni egyrészt a lengyel acélágazatnak nyújtott állami támogatásokra az Európa-megállapodás szerint alkalmazandó jog „fejlődő” jellege, másrészt pedig azon visszamenőleges ellenőrzéssel kapcsolatos bizottsági hatáskör megfelelő szűk értelmezése között, amely a 8. jegyzőkönyvből, az Európa-megállapodás 2. jegyzőkönyvéből és a Társulási Tanács határozatából ered. |
8. KÖVETKEZTETÉS
(72) |
Az előbbiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 8. jegyzőkönyv alapján nem illetékes a lengyel csőgyártók számára a csatlakozást megelőzően, különösen a 1997 és 2003 közötti időszakban nyújtott állami támogatások felülvizsgálata terén. A Bizottság az eljárást lezárja, mivel nem illetékes az eljárás hatálya alá tartozó intézkedések felülvizsgálatára, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Lengyelországnak címzett, 2007. október 23-án kelt levéllel megindított, az EUMSz. 108. cikke (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást lezárják, tekintettel arra a tényre, hogy a Bizottság a Lengyel Köztársaság csatlakozási szerződése 8. jegyzőkönyvének rendelkezései szerint nem rendelkezik hatáskörrel a Lengyelország által 2001-ben, 2002-ben és 2003-ban a WRJ és a WRJ-Serwis számára nyújtott intézkedések felülvizsgálatára.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2010. július 6-án.
a Bizottság részéről
Joaquín ALMUNIA
alelnök
(1) HL C 236., 2003.9.23., 948. o.
(2) HL C 282., 2007.11.24., 21. o.
(3) Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-i hatállyal az EUMSz. 107., illetve 108. cikkévé vált. A megfelelő cikkek rendelkezései tartalmukat tekintve azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSz. 107. és 108. cikkére való hivatkozást – adott esetben – az EK-Szerződés 87. és 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.
(4) Lásd a 2. lábjegyzetet.
(5) Lásd a multiszektorális keretrendszer B mellékletét (HL C 70., 2002.3.19., 8. o.), amely 2002. július 24-től volt alkalmazandó ((39) bekezdés), és amelyet a 2007–2012 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás 1. melléklete váltott fel (HL C 54., 2006.3.4., 13. o.).
(6) HL L 348., 1993.12.31., 2. o.
(7) A C-482/99. sz., Stardust Marine ügyben hozott ítélet (EBHT 2002, I-04397. o.).
(8) A T-273/06. sz. és a T-297/06. sz., ISD Polska és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben 2009. július 1-jén hozott ítélet 90. bekezdésében a Törvényszék megerősítette, hogy „…nem vitatott, hogy az EK 87. és 88. cikk főszabály szerint nem vonatkozik a csatlakozás előtt nyújtott olyan támogatásra, amelyet nem alkalmaznak a csatlakozás után.” Lásd még a Huta Częstochowa S.A. részére nyújtott C 20/04 (ex NN 25/04) sz. állami támogatásról szóló, 2005. július 5-i 2006/937/EK bizottsági határozat (108) bekezdését (HL L 366., 2006.12.21., 1. o.), valamint a Lengyelország által a Stocznia Szczecińska javára nyújtott C 19/05 (korábbi N 203/05) sz. állami támogatásról szóló, 2008. november 6-i bizottsági határozat (202) és az azt követő bekezdését (HL L 5., 2010.1.8., 1. o.).
(9) Az EU–Lengyelország Társulási Tanács 3/2002. sz. határozata (2002. október 23.) az Európa-megállapodásnak az Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) termékekről szóló 2. jegyzőkönyve 8. cikkének (4) bekezdésében meghatározott időszak meghosszabbításáról (HL L 186., 2003.7.25., 38. o.).
(10) A Tanács 2003/588/EK határozata (2003. július 21.) az Európa-megállapodásnak az Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) termékekről szóló 2. jegyzőkönyve 8. cikkének (4) bekezdésében meghatározott időszak meghosszabbításáról szóló, 2002. október 23-i 3/2002. sz. EU–Lengyelország társulási tanácsi határozat 3. cikkében meghatározott feltételek teljesítéséről (HL L 199., 2003.8.7., 17. o.).
(11) A T-288/06. sz., Huta Czestochowa S.A. ügyben hozott ítélet (EBHT 2009, II-2247. o., 44. pont).
(12) HL C 54., 2006.3.4., 13. o.
(13) HL L 214., 2008.8.9., 3. o.
(14) Az EU–Lengyelország Társulási Tanács 3/2001. sz. határozata (2001. május 23.) az Európai Közösségek és annak tagállamai, valamint a Lengyel Köztársaság közötti társulást létrehozó Európa-megállapodás 63. cikke (3) bekezdésének iii. pontjában és (1) bekezdésének 2) pontjában, valamint e megállapodásnak az Európai Szén– és Acélközösség (ESZAK) termékekről szóló 2. jegyzőkönyve 8. cikke (1) bekezdésének iii. pontjában és (2) bekezdésében említett, az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezések alkalmazása végrehajtási szabályainak a 63. cikk (3) bekezdése szerinti elfogadásáról (HL L 215., 2001.8.9., 39. o.).