This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32010D0029(01)
2011/67/EU: Decision of the European Central Bank of 13 December 2010 on the issue of euro banknotes (recast) (ECB/2010/29)
2011/67/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2010. december 13. ) az eurobankjegyek kibocsátásáról (átdolgozás) (EKB/2010/29)
2011/67/EU: Az Európai Központi Bank határozata ( 2010. december 13. ) az eurobankjegyek kibocsátásáról (átdolgozás) (EKB/2010/29)
HL L 35., 2011.2.9, p. 26–30
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) A dokumentum különkiadás(ok)ban jelent meg.
(HR)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 01/01/2024
9.2.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 35/26 |
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA
(2010. december 13.)
az eurobankjegyek kibocsátásáról
(átdolgozás)
(EKB/2010/29)
(2011/67/EU)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) és különösen annak 16. cikkére,
mivel:
(1) |
A Szerződés 128. cikkének (1) bekezdése és a KBER Alapokmánya 16. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unió területén az eurobankjegyek kibocsátásának engedélyezése az Európai Központi Bank („EKB”) Kormányzótanácsának kizárólagos joga. E rendelkezések alapján az EKB és a nemzeti központi bankok (NKB-k) bocsáthatnak ki eurobankjegyeket, és kizárólag ezek a bankjegyek minősülnek törvényes fizetőeszköznek azon tagállamok területén, amelyeknek a pénzneme az euro. Az uniós jog előirányozta a bankjegykibocsátók plurális rendszerét. Az eurobankjegyeket az EKB és az NKB-k bocsátják ki. |
(2) |
Az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet (1) 10. cikke alapján 2002. január 1-jétől az EKB és az NKB-k eurocímletű bankjegyeket hoznak forgalomba. Az eurobankjegyek ugyanazon egységes fizetőeszköz kifejezései, és azokra egységes jogi szabályozás vonatkozik. |
(3) |
Az eurobankjegyek kibocsátását nem kell mennyiségi vagy más korlátozásnak alávetni, mivel a bankjegyek forgalomba hozatala a kereslet által vezérelt folyamat. |
(4) |
Az eurobankjegyek címleteiről, leírásáról, reprodukálásáról, cseréjéről és bevonásáról szóló, 2003. március 20-i EKB/2003/4 határozat (2) közös szabályokat állapít meg az eurobankjegyek tekintetében. Az EKB az eurobankjegyekre vonatkozó közös műszaki előírásokat állapított meg, valamint minőség-ellenőrzési intézkedéseket vezetett be annak biztosítására, hogy az eurobankjegyek az ilyen előírásoknak megfeleljenek. Ennek következtében valamennyi eurobankjegy azonos külső megjelenéssel és minőséggel rendelkezik, az azonos címletű bankjegyek között pedig nem szabad különbséget tenni. |
(5) |
Az eurorendszer tagjainak valamennyi eurobankjegyre azonos elfogadási és feldolgozási követelményeket kell alkalmazniuk, tekintet nélkül arra, hogy azt melyikük hozta forgalomba. A nemzeti pénznemben kibocsátott bankjegyek kibocsátó központi bankhoz történő visszajuttatásának jelenlegi gyakorlatát ezért az eurobankjegyekre nem alkalmazzák. Az eurobankjegyek kibocsátásának rendszere az eurobankjegyek vissza nem juttatásának elvén alapul. |
(6) |
A KBER Alapokmánya 29.1. cikke alapján a Központi Bankok Európai Rendszerének valamennyi tagja az EKB tőkéjének jegyzésére vonatkozó, a nemzeti központi bankoknak az Európai Központi Bank tőkejegyzési kulcsában való százalékos részesedéséről szóló, 2008. december 12-i EKB/2008/23 határozatban (3) megállapított súlyozási kulcsot kapott; ez a súlyozás az egyes tagállamok népességszámán és bruttó hazai termékén alapul, és szabályozza az EKB tőkéjéhez történő hozzájárulást, az NKB-k devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek az EKB-nak történő átadását, az NKB-k monetáris jövedelmének felosztását, valamint az EKB nyereségének és veszteségének felosztását. |
(7) |
Az eurobankjegyek valamennyi olyan tagállamban, amelyeknek pénzneme az euro, törvényes fizetőeszközök, az euroövezeten belül szabadon forgalomba hozhatók, az eurorendszer tagjai azokat ismételten kibocsáthatják, és az euroövezeten kívül is tárolhatják vagy használhatják. A forgalomban lévő eurobankjegyek összértékének kibocsátása tekintetében a kötelezettségeket az eurorendszer tagjai között objektív szempontok alapján kell megosztani. Megfelelő szempont az egyes NKB-k részesedése az EKB befizetett tőkéjében. E részesedés a KBER Alapokmánya 29.1. cikkében említett tőkekulcsnak az NKB-kra történő arányos alkalmazásának eredménye. Mivel e szempont az EKB-ra nem alkalmazható, az EKB által kibocsátandó eurobankjegyek százalékos arányát a Kormányzótanácsnak kell meghatároznia. |
(8) |
A KBER Alapokmányának az eurorendszer műveleteinek decentralizálása elvét megállapító 9.2. és 12.1. cikke alapján az NKB-k feladata valamennyi eurobankjegy forgalomba hozatala és forgalomból történő kivonása, beleértve az EKB által kibocsátott bankjegyeket is. A decentralizálás elvével összhangban az eurobankjegyek fizikai kezelését is az NKB-k végzik. |
(9) |
Az egyes NKB-k számára a bankjegyelosztási kulcsnak megfelelően kiosztott eurobankjegyek értéke és az ilyen NKB-k által forgalomba hozott eurobankjegyek értéke közötti különbséget az eurorendszeren belül kell elszámolni. Az EKB-nak, amely nem hoz forgalomba eurobankjegyeket, az NKB-k felé az általa kibocsátott eurobankjegyek részesedésével megegyező értékű, eurorendszeren belüli követelést kell támasztania. Az eurorendszeren belüli ezen egyenlegek rendezése hatást gyakorol az NKB-k jövedelmi helyzetére, ezért a KBER Alapokmánya 32. cikkén alapuló azon tagállamok, amelyeknek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjai monetáris jövedelmeinek felosztásáról szóló, 2010. november 25-i EKB/2001/23 határozat (4) hatálya alá tartozik. |
(10) |
A Szerződés 140. cikke (2) bekezdésével összhangban az euro Észtország általi, 2011. január 1-jén történő bevezetéséről szóló, 2010. július 13-i 2010/416/EK tanácsi határozat (5) 1. cikke szerint Észtország teljesítette az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket, és a 2003. évi csatlakozási okmány (6) 4. cikkében említett, Észtországra vonatkozó eltérés 2011. január 1-jei hatállyal megszűnik. |
(11) |
Mivel Észtország 2011. január 1-jén bevezeti az eurót, az eurobankjegyek kibocsátásáról szóló, 2001. december 6-i EKB/2001/15 határozatot (7) módosítani kell a 2011. január 1-jétől alkalmazandó bankjegyelosztási kulcs meghatározásának érdekében. Mivel az EKB/2001/15 határozatot már számos alkalommal módosították, azt az egyértelműség érdekében át kell dolgozni, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Fogalommeghatározások
Ennek a határozatnak az alkalmazásában:
a) „NKB”: olyan tagállam nemzeti központi bankja, amelynek pénzneme az euro;
b) „eurobankjegyek”: az EKB/2003/4 határozat követelményeinek és a Kormányzótanács által megállapított műszaki előírásoknak megfelelő bankjegyek;
c) „tőkejegyzési kulcs”: a NKB-knak az EKB jegyzett tőkéjében fennálló (százalékarányban kifejezett) részesedése, amely a KBER Alapokmányának 29.1. cikkében említett kulcsban a kérdéses pénzügyi évre alkalmazandó súlyoknak a NKB-khoz való rendelésének eredménye;
d) „bankjegyelosztási kulcs”: az EKB-nak az eurobankjegyek összkibocsátásában fennálló részesedésének figyelembevételéből és a (0,0005 százalékpont legközelebbi többszörösére kerekített) tőkejegyzési kulcsnak az NKB-k ilyen összkibocsátásban fennálló részesedésére történő alkalmazásából eredő százalékarány. Amennyiben az ilyen százalékarányok összege nem éri el a 100 %-ot, a különbséget az alábbiak szerint kell jóváírni i. ha a végösszeg 100 % alatti, 0,0005 százalékpontot kell hozzáadni a legkisebb részesedés(ek)hez emelkedő sorrendben a pontosan 100 % eléréséig; vagy ii. ha a végösszeg meghaladja a 100 %-ot, 0,0005 százalékpontot kell levonni a legnagyobb részesedés(ek)ből csökkenő sorrendben a pontosan 100 % eléréséig. E határozat I. melléklete határozza meg a 2011. január 1-jén hatályos bankjegyelosztási kulcsot.
2. cikk
Az eurobankjegyek kibocsátása
Eurobankjegyeket az EKB és az NKB-k bocsátanak ki.
3. cikk
A kibocsátók kötelezettségei
(1) Az NKB-k forgalomba hozzák, illetve kivonják a forgalomból az eurobankjegyeket, valamint elvégzik az összes eurobankjegy vonatkozásában – beleértve az EKB által kibocsátottakat is – a fizikai kezelést.
(2) Az NKB-k a tulajdonos kérésére valamennyi eurobankjegyet elfogadják az azonos értékű eurobankjegyre történő beváltás vagy számlatulajdonosok esetében a fogadó NKB által vezetett számlán történő jóváírás céljából.
(3) Az NKB-k valamennyi általuk elfogadott eurobankjegyet kötelezettségként és azonos módon kezelik.
(4) Az NKB-k az általuk elfogadott eurobankjegyeket nem ruházzák át más NKB-kra, és az ilyen eurobankjegyeket újbóli kibocsátásra rendelkezésre tartják. Kivételesen és az EKB Kormányzótanácsa által esetlegesen megállapított szabályokkal összhangban:
a) |
a fogadó NKB megsemmisítheti a megrongálódott, sérült, elhasznált vagy forgalomból kivont eurobankjegyeket; és |
b) |
az NKB-k tulajdonában álló eurobankjegyek logisztikai okokból az eurorendszeren belül nagy mennyiségben újra eloszthatók. |
4. cikk
Az eurobankjegyeknek az eurorendszeren belüli elosztása
(1) A forgalomban lévő eurobankjegyek összértékét az eurorendszer tagjai között a bankjegyelosztási kulcs alkalmazásával osztják el.
(2) Az egyes NKB-k számára a bankjegyelosztási kulcsnak megfelelően kiosztott eurobankjegyek értéke és az ilyen NKB-k által forgalomba hozott eurobankjegyek értéke közötti különbség az eurorendszeren belül elszámolásra kerül. Az EKB az NKB-k felé a tőkejegyzési kulcsban való részesedésükkel arányos, az általa kibocsátott eurobankjegyek részesedésével megegyező értékű, eurorendszeren belüli követelést támaszt.
5. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az EKB/2001/15 határozat ezennel hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett határozatra történő hivatkozásokat az e határozatra történő hivatkozásként kell értelmezni.
6. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat 2011. január 1-jén lép hatályba.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. december 13-án.
az EKB elnöke
Jean-Claude TRICHET
(1) HL L 139., 1998.5.11., 1. o.
(2) HL L 78., 2003.3.25., 16. o.
(3) HL L 21., 2009.1.24., 66. o.
(4) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.
(5) HL L 196., 2010.7.28., 24. o.
(6) A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozási feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (HL L 236., 2003.9.23., 33. o.).
(7) HL L 337., 2001.12.20., 52. o.
I. MELLÉKLET
BANKJEGYELOSZTÁSI KULCS 2011. JANUÁR 1-JÉTŐL
Európai Központi Bank |
8,0000 % |
Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique |
3,1895 % |
Deutsche Bundesbank |
24,8995 % |
Eesti Pank |
0,2355 % |
Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland |
1,4605 % |
Bank of Greece |
2,5835 % |
Banco de España |
10,9185 % |
Banque de France |
18,6985 % |
Banca d’Italia |
16,4310 % |
Central Bank of Cyprus |
0,1800 % |
Banque centrale du Luxembourg |
0,2295 % |
Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta |
0,0830 % |
De Nederlandsche Bank |
5,2440 % |
Oesterreichische Nationalbank |
2,5530 % |
Banco de Portugal |
2,3015 % |
Banka Slovenije |
0,4325 % |
Národná banka Slovenska |
0,9115 % |
Suomen Pankki |
1,6485 % |
ÖSSZESEN |
100,0000 % |
II. MELLÉKLET
A HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT HATÁROZAT ÉS MÓDOSÍTÁSAI
EKB/2001/15 határozat |
|
EKB/2003/23 határozat |
|
EKB/2004/9 határozat |
|
EKB/2006/25 határozat |
|
EKB/2007/19 határozat |
|
EKB/2008/26 határozat |