EUR-Lex Ingång till EU-rätten
Det här dokumentet är ett utdrag från EUR-Lex webbplats
Dokument 52021BP1636
Resolution (EU) 2021/1636 of the European Parliament of 29 April 2021 with observations forming an integral part of the decision on discharge in respect of the implementation of the budget of the European Banking Authority for the financial year 2019
Az Európai Parlament (EU) 2021/1636 állásfoglalása (2021. április 29.) az Európai Bankhatóság 2019. évi pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
Az Európai Parlament (EU) 2021/1636 állásfoglalása (2021. április 29.) az Európai Bankhatóság 2019. évi pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
HL L 340., 2021.9.24, s. 386–391
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
2021.9.24. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 340/386 |
AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2021/1636 ÁLLÁSFOGLALÁSA
(2021. április 29.)
az Európai Bankhatóság 2019. évi pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel
AZ EURÓPAI PARLAMENT,
— |
tekintettel az Európai Bankhatóság 2019. évi pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozatára, |
— |
tekintettel eljárási szabályzata 100. cikkére és V. mellékletére, |
— |
tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére, |
— |
tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A9-0091/2021), |
A.
mivel bevételi és kiadási kimutatása (1) szerint az Európai Bankhatóság (a továbbiakban: a hatóság) 2019. évi pénzügyi évre szóló végleges költségvetése 45 326 900 EUR volt, ami 2018-hoz képest 6,44%-os növekedést jelent; mivel a hatóságot az Unió hozzájárulásából (17 394 600 EUR, azaz 38,38%), valamint a tagállamok és a megfigyelők nemzeti felügyeleti hatóságainak hozzájárulásaiból (27 160 689,50 EUR, azaz 59,92%) finanszírozzák;
B.
mivel a Számvevőszék az Európai Bankhatóság 2019. évi pénzügyi évről szóló éves beszámolójáról szóló jelentésében (a továbbiakban: a számvevőszéki jelentés) megállapítja, hogy kellő mértékben megbizonyosodott a hatóság éves beszámolójának megbízhatóságáról, valamint arról, hogy az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek;
Költségvetési és pénzgazdálkodás
1. |
aggodalommal veszi tudomásul, hogy a 2019. évi pénzügyi év során folytatott költségvetés-ellenőrzési erőfeszítések nyomán a költségvetés végrehajtási aránya 97,29%-os volt, ami a 2018. évhez képest 2,56%-os csökkenést jelent; aggodalommal veszi tudomásul, hogy a kifizetési előirányzatok végrehajtási aránya 85,88%-os volt, ami az előző évhez képest 2,35%-os csökkenést jelent; |
2. |
megjegyzi, hogy a Számvevőszék jelentése figyelemfelhívó bekezdést tartalmaz egy 10,1 millió EUR összegű céltartalékról, amely a hatóság londoni irodájának bérleti szerződéséhez kapcsolódik; megjegyzi, hogy a céltartalék egy része a londoni iroda eredeti állapotának visszaállítási költségeire vonatkozik, amelyek 3,4 millió EUR-t tesznek ki; |
3. |
aggodalommal állapítja meg a Számvevőszék azon észrevételét, hogy a hatóság módosított 2019. évi költségvetése és 2020. évi költségvetése nem nyújt megfelelő tájékoztatást az új fogadó tagállamnak a hatóság működési költségeihez való hozzájárulásáról; felhívja a hatóságot, hogy orvosolja ezt a mulasztást, vagy részletesen tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot e mulasztás okairól; |
4. |
aggályosnak tartja, hogy a megállapított költségvetéssel ellentétben az EFTA-tagok nemzeti illetékes hatóságainak hozzájárulásait nem az ugyanabban a költségvetésben meghatározott képlet szerint számították ki, és így az uniós és az EFTA nemzeti illetékes hatóságok befizetései 0,7 millió EUR-val csökkentek; megjegyzi, hogy a nyugdíjjárulékok kiszámítása további pontosítást igényel; tudatában van annak, hogy a számítás egy becslés, és hogy a személyzet év közbeni összetételétől, illetve az évenkénti kiigazítások lehetőségétől függ; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a hiányzó kifizetések beszedését; |
Teljesítmény
5. |
megállapítja, hogy a hatóság fő teljesítménymutatókként használ bizonyos intézkedéseket a tevékenységei által nyújtott hozzáadott érték értékelésére, és egyéb intézkedéseket is alkalmaz költségvetési gazdálkodásának javítására, ilyenek például a felügyeleti kollégiumok befejezett éves értékeléseinek százalékos aránya, a szemináriumok résztvevőitől kapott visszajelzések és a költségvetés végrehajtása; üdvözli, hogy a hatóság fő teljesítménymutatói a teljes tevékenységi kört mérik, és hogy azokat az éves és többéves célkitűzések teljesítményéhez igazították; |
6. |
megjegyzi, hogy a hatóság, az Európai Értékpapír-piaci Hatóság és az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság igazgatási személyzete rendszeres üléseket tart, hogy megvitassák azokat a közös érdekű ügyeket, amelyek a gyakorlatok és sablonok megosztását eredményezték, ami hatékonyságnövekedéshez vezet; határozottan ösztönzi a hatóságot, hogy folytassa a decentralizált ügynökségek közötti együttműködés és a bevált gyakorlatok cseréjének fokozására irányuló erőfeszítéseit a hatékonyság javítása érdekében, különösen az emberi erőforrások, az ingatlankezelés, az informatikai szolgáltatások és a biztonság területén; |
7. |
megjegyzi, hogy 2019-ben a hatóság székhelyét Londonból Párizsba helyezték át, és hogy a kapcsolódó tevékenységeket – például az új adatközpontokba való migrációt, az új szolgáltatókkal való kapcsolatok kialakítását és más feladatokat – az év során a hatóság megbízatásából eredő kötelezettségeken felül végezték; tudomásul veszi a hatóság előtt álló kihívásokat, amelyekkel e folyamat során szembe kell néznie, például a személyzet és a know-how elvesztése, valamint az áthelyezési projekthez rendelt források korlátozottsága; |
8. |
nyugtázza, hogy a hatóság esetében 2019-et az európai felügyeleti hatóságok feladatainak, hatásköreinek és irányításának alapvető felülvizsgálata is jellemezte, ami a hatóság alapító rendeletének módosításához, valamint a hatóság szerepének megerősítéséhez vezetett a pénzmosás, a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem, a fogyasztóvédelem és a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok terén; |
9. |
elismeri, hogy a felügyeleti tanács összetétele megfelelőnek tűnik a hatóság szabályalkotási feladatainak ellátására, felügyeleti szerepeinek tekintetében viszont kevésbé; ezzel összefüggésben emlékeztet a hatóságnak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos új megbízatására; |
10. |
felhívja a hatóságot, hogy javítsa és fokozza a tagállamokkal folytatott kommunikációját; sürgeti a hatóságot, hogy javítsa és fokozza együttműködését a tagállamokkal, valamint a tagállamok nemzeti és kereskedelmi bankjaival; |
11. |
sajnálja, hogy a hatóság 2019. évi munkaprogramjában szereplő 30 tevékenység közül csak 19-et hajtott végre; megjegyzi, hogy a hatóság 2019. évi munkaprogramjával kapcsolatos szakpolitikai eredményeinek az éves tevékenységi jelentésben szereplő áttekintése nem nyújt teljes áttekintést a hatóság által végzett tevékenységekről, mivel a folyamatban lévő tevékenységek eredményeit nem ismerteti; aggodalommal jegyzi meg, hogy az éves tevékenységi jelentésében leírt tevékenységek esetében a 21 bejelentett tevékenység közül 17-et (részben) teljesítettek, és hogy a hatóság kilenc tevékenység esetében további altevékenységeket végzett, hét altevékenységet elhalasztottak, öt altevékenységet késve teljesítettek, négy altevékenységet töröltek, és egy még folyamatban van; felhívja a hatóságot, hogy értékelje a gyenge teljesítmény hiányosságait és okait, és fogadjon el intézkedéseket a munkaprogramban szereplő célkitűzések hatékony megvalósításának javítása érdekében; |
12. |
hangsúlyozza, hogy fokozni kell a hatóság digitalizációját a belső működés és az irányítási eljárások tekintetében; hangsúlyozza, hogy a hatóságnak továbbra is proaktívnak kell lennie e tekintetben, hogy mindenképpen elkerülhető legyen az ügynökségek közötti digitális szakadék; felhívja azonban a figyelmet arra, hogy minden szükséges biztonsági intézkedést meg kell tenni a feldolgozott információk online biztonságát fenyegető kockázatok elkerülése érdekében; |
13. |
üdvözli a hatóság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az európai pénzügyi rendszer egészében összehangoltabb felügyeleti rendszert alakítson ki; hangsúlyozza a stabil, jól integrált, hatékony és biztonságos pénzügyi piac biztosításában betöltött szerepét; kiemeli a fogyasztóvédelem fontosságát az Unióban a termékek és a pénzügyi szolgáltatások piacán a méltányosság és az átláthatóság előmozdítása révén, és elvárja, hogy naprakész tájékoztatást kapjon az ilyen irányú jövőbeli intézkedésekről, többek között a gazdaság digitalizációjával kapcsolatos kihívásokra adott válaszokról és a fenntarthatósági intézkedésekről; |
14. |
hangsúlyozza, hogy az állami pénzügyi szektor felügyelete pozitívan járul hozzá az adócsalás és a pénzmosás elleni küzdelemhez; |
15. |
emlékeztet a hatóság fontosságára a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzésében, valamint a hatóság új megbízatására e téren; várakozással tekint a hatóság 2020–2021-re szóló, 10 pontos cselekvési terve elé, amelynek célja az osztalékarbitrázs-rendszerekre vonatkozó prudenciális és pénzmosás elleni követelmények jövőbeli keretének megerősítése; hangsúlyozza továbbá, hogy a hatóságnak teljes mértékben ki kell használnia az 1093/2010/EU rendelet II. fejezete által ráruházott hatásköröket annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi feladat és célkitűzés végrehajtása megfelelően és időben történjen, valamint hogy biztosítsa az ugyanebben a fejezetben meghatározott feladatok és célkitűzések elérését, különös tekintettel a fogyasztók védelmére a digitális pénzügyek gyorsan növekvő területén, beleértve a neobankokat is; |
16. |
hangsúlyozza a pénzügyi rendszer azon kötelezettségét, hogy megfelelően reagáljon a pénzügyi fenntarthatóság kihívásaira, az európai zöld megállapodásra és a Párizsi Megállapodásra; üdvözli ezért a hatóság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a környezeti, társadalmi és irányítási tényezőket teljes mértékben beépítse munkájába; különösen érdeklődik a hatóság azon szándéka iránt, hogy idővel bizonyítékokat gyűjtsön az alapvetően környezeti és/vagy társadalmi célkitűzésekhez kapcsolódó tevékenységek eszközeihez kapcsolódó kitettségekről, és várakozással tekint az e munkáról szóló naprakész tájékoztatás elé; |
17. |
megjegyzi, hogy a hatóság a Parlament által a cum-ex botrányról, a pénzügyi bűnözésről és a jelenlegi jogi keret hiányosságairól szóló, 2018. november 29-i állásfoglalásában (2) megfogalmazott kérésnek megfelelően elvégezte az osztalékarbitrázs-kereskedelmi rendszerek, például a cum-ex vagy a cum-cum vizsgálatát; megjegyzi azonban, hogy a jelentés szerint hiányosságok voltak e jogellenes gyakorlatok feltárása terén, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem tűzték ki a hivatalos vizsgálat időpontját; |
18. |
rámutat arra, hogy feladatai elvégzése során a hatóságnak gondoskodnia kell az uniós jognak való megfelelésről, adott esetben az arányosság elvének mint irányadó alapelvnek a tiszteletben tartásáról, valamint a belső piacot irányító alapvető elvek betartásáról; üdvözli az arányosság elvét felügyelő arányossági tanácsadó bizottság létrehozását, és várakozással tekint az arra vonatkozóan javasolt módszertan megismerése elé, hogy a bizottság miként járul hozzá az hatóság éves munkaprogramjához; |
19. |
megállapítja, hogy mivel a hatóság munkaterhe a szabályozási feladatokról egyre inkább áttevődik az uniós jog érvényesítésére és alkalmazására, költségvetési és személyzeti erőforrásait belsőleg át kell csoportosítani; rámutat arra, hogy az uniós jogalkotó által ráruházott megbízatásra való szigorú összpontosítás biztosítja a források eredményesebb és hatékonyabb kihasználását; hangsúlyozza, hogy sürgősen elegendő forrást kell biztosítani a hatóság számára ahhoz, hogy a rábízott feladatokat megfelelően és hatékonyan végezhesse; úgy véli, hogy a többek között a digitális pénzügyi szolgáltatási stratégiából és a pénzmosás elleni küzdelemmel járó feladatokból eredő jövőbeli felelősségi körök szükségessé teszik a hatóság finanszírozásának kiigazítását; megjegyzi, hogy a költségvetést fokozatosan és folyamatosan, a hatáskörök növekedésével összhangban kell növelni; |
20. |
felhívja a hatóságot, hogy fektessen hangsúlyt kutatási eredményeinek a nyilvánosság körében történő terjesztésére; |
Személyzeti politika
21. |
megállapítja, hogy 2019. december 31-én a létszámterv végrehajtása 99,31% volt: az uniós költségvetés értelmében engedélyezett 145 ideiglenes alkalmazotti álláshelyből (2018-ban 145 engedélyezett álláshely volt) 144-re neveztek ki ideiglenes alkalmazottat; megjegyzi, hogy ezen felül a hatóságnál 2019-ben 42 szerződéses alkalmazott (49 engedélyezett) és 16 kirendelt nemzeti szakértő (17 engedélyezett) dolgozott; megjegyzi, hogy az ideiglenes alkalmazottak, a szerződéses alkalmazottak és a kirendelt nemzeti szakértők körében a személyzet fluktuációja 12,1%-ról 9,0%-ra csökkent; |
22. |
megjegyzi, hogy a hatóság az új elnök 2019. márciusi kinevezését és ügyvezető igazgatójának 2019. augusztusi lemondását követően változtatásokat hajtott végre felső vezetésében; |
23. |
megelégedettséggel állapítja meg, hogy a hatóságnál kevesebb áthelyezés miatti felmondás történt, mint azt feltételezték, és hogy az alaptevékenység az áthelyezés teljes időtartama alatt majdnem a szokásos módon folytatódhatott; elismeri a hatóság személyzetének e rendkívüli helytállását; |
24. |
elégedetten veszi tudomásul, hogy a hatóság jelentése szerint 28 különböző állampolgárságú személyzetet foglalkoztat, akiknek 50%-a nő és 50%-a férfi; aggodalommal jegyzi meg, hogy a felső vezetés tagjainak 83%-a férfi és 17%-a nő; kéri a hatóságot, hogy a jövőben biztosítsa a nemek közötti egyensúlyt a felső vezetés körében; |
25. |
ösztönzi a hatóságot, hogy folytassa a hosszú távú emberierőforrás-politikai keret kidolgozását, amely a munka és magánélet közötti egyensúlyra, az egész életen át tartó pályaorientációra és karrierfejlesztésre, a nemek közötti egyensúlyra, a távmunkára, a személyzet földrajzi egyensúlyára, valamint a fogyatékossággal élők felvételére és integrációjára irányul; |
Közbeszerzés
26. |
megjegyzi, hogy a hatóság négy, a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) meghatározott küszöbértéket meghaladó közbeszerzési eljárást bonyolított le, és hogy 14 szerződést kötött 15 000 EUR összeg feletti tárgyalásos eljárások nyomán; |
27. |
tudomásul veszi a Számvevőszék azon észrevételét, hogy a hatóság egy informatikai céggel kötött keretszerződést használt informatikai tanácsadók rendelkezésre bocsátására, és hogy a hatóság ezen informatikai tanácsadók némelyikének közvetlenül adott munkavégzési utasításokat, potenciálisan elmosva a hatóság személyzete és a tanácsadók közötti különbséget; hangsúlyozza a külső informatikai tanácsadók alkalmazása jelentette kockázatokat; sürgeti a hatóságot, hogy fordítson különös figyelmet a műveleti biztonság és az adatvédelem biztosítására; tudomásul veszi a hatóság válaszát, amely szerint ez egy új informatikai szolgáltatási modell és a kapcsolódó keretszerződés végrehajtásából ered, és hogy a hatóság dolgozik azon, hogy javítsa a harmadik fél által nyújtott szolgáltatások integrációjának kezelését; felhívja a hatóságot, hogy folyamatosan tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az informatikai szolgáltatások szolgáltatásalapú igénybevételének e javítási és megszilárdítási folyamatáról; |
28. |
aggodalommal veszi tudomásul a Számvevőszék azon észrevételét, hogy a hatóság jogi és reputációs kockázatokkal szembesül azáltal, hogy a hatóság fogadó országában székhellyel nem rendelkező informatikai társaságot vesz igénybe a hatóság épületében dolgozó olyan informatikai tanácsadók rendelkezésre bocsátásához, akik a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv (4) és a végrehajtási irányelv (5) átültetésére vonatkozó francia jogszabályok értelmében kiküldetésben lévő munkavállalónak minősülnének, valamint azáltal, hogy nem ellenőrzik a szerződő fél uniós és nemzeti jognak való megfeleléséről szóló nyilatkozatot; |
Az összeférhetetlenségek megelőzése és kezelése, valamint az átláthatóság
29. |
üdvözli, hogy a hatóság további lépéseket tesz tevékenységeinek átláthatóbbá tételére azáltal, hogy tájékoztatást nyújt a hatóság munkatársai és a külső érdekelt felek közötti találkozókról, és azokat közzéteszi honlapján; |
30. |
elégedetten veszi tudomásul, hogy a felső vezetés és az igazgatótanács valamennyi tagjának érdekeltségi nyilatkozatát és önéletrajzát közzétették a hatóság honlapján; aggodalommal jegyzi meg, hogy a honlapon közzétett éves érdekeltségi nyilatkozatok az igazgatótanács tagjainak önértékelésén alapulnak; felhívja a hatóságot, hogy független módon értékelje az összeférhetetlenség esetleges fennállását; üdvözli az összeférhetetlenség alkalmazási körének a felügyeleti tanácson és az igazgatótanácson felül a személyzeten kívüli személyekre, valamint a pénzmosás elleni állandó bizottságra, a szanálási bizottságra és a független testületekre, többek között az uniós jog megsértését vizsgáló testületekre történő kiterjesztését; |
31. |
megjegyzi, hogy a hatóság zaklatásmegelőzési politikákat és kapcsolódó képzési kereteket hozott létre; |
32. |
tudomásul veszi, hogy a hatóság 2020 januárjában elfogadta a 2019. évi csalás elleni stratégiát, amely tükrözi a Bizottság aktualizált csalás elleni stratégiáját a teljes összhang biztosítása érdekében; megjegyzi, hogy a legutóbbi csaláskockázat-értékelést, amely a Bizottság csalás elleni stratégiájával összhangban a csalás elleni intézkedések kiigazításának központi eszköze, 2019-ben nem végezték el a hatóság áthelyezése és az előző értékelés késői lezárása miatt; felhívja a hatóságot, hogy folytassa a csalásra vonatkozó kockázatértékelés éves elvégzését, és szükség esetén igazítsa ki a hatóság csalás elleni stratégiáját; |
33. |
emlékeztet a gazdasági és monetáris unió intézményeiről és szerveiről, illetve a közszolgálati jogviszony megszűnése utáni összeférhetetlenség megelőzéséről szóló, 2020. január 16-i állásfoglalására (6), valamint az európai ombudsman által a 2168/2019/KR. ügyben hozott 2020. november 18-i határozatra és 2020. május 7-i ajánlásra; aggodalommal veszi tudomásul az ombudsman azt követő vizsgálatát, hogy a hatóság úgy határozott, hogy nem tiltja meg korábbi ügyvezető igazgatója számára az Európai Pénzpiaci Szövetségben (AFME) való elhelyezkedését, valamint a vizsgálat azon következtetését, hogy a hatóság hivatali visszásságot követett el, amikor nem vonta vissza azonnal ügyvezető igazgatójának hozzáférését a bizalmas információkhoz; Hangsúlyozza, hogy ebben az esetben fontolóra lehetett volna venni az AFME-ban való közvetlen elhelyezkedés tilalmát; tudomásul veszi az ombudsman ajánlásait és a hatóság válaszát, miszerint az új személyzeti politika foglalkozik az ajánlásokkal; üdvözli, hogy a hatóság felügyeleti tanácsa elfogadta a „Függetlenség és döntéshozatali folyamatok az összeférhetetlenségek elkerülésére” elnevezésű politikáját, amely az összeférhetetlenségek megelőzése és megfelelő kezelése, valamint az átláthatósági intézkedések felé tett első lépés; felhívja a hatóságot annak biztosítására, hogy az összeférhetetlenség kezelésére szolgáló belső eljárásai legyenek összhangban az ombudsman ajánlásaival, amennyiben azok még nincsenek teljes mértékben összehangolva; várakozással tekint a hasonló helyzetek jövőbeli megismétlődésének elkerülése érdekében meghozott és/vagy tervezett megelőző és irányítási intézkedések jelenlegi állásáról szóló teljes körű tájékoztatás elé; hangsúlyozza, hogy a közszolgálati jogviszony megszűnését követő és „forgóajtó-jelenség” típusú összeférhetetlenségi helyzetek az Unió számos szerve és ügynöksége számára közös problémát jelentenek; felkéri a hatóságot, hogy akadályozza meg a „forgóajtó-jelenség” jövőbeli eseteit; felhívja a hatóságot, hogy merítsen ihletet abból, hogy az Európai Központi Bank Etikai Bizottsága közzétette az összeférhetetlenségi esetekről és a mandátum utáni jövedelemszerző foglalkoztatásról szóló véleményeit, és növelje az átláthatóságot az esetleges összeférhetetlenségekkel és a mandátum utáni jövedelemszerző foglalkoztatás eseteivel kapcsolatban; felhívja továbbá a hatóságot, hogy hajtsa végre az etikai útmutatót a hatóság integritásának védelme, valamint tisztességes és felelős gyakorlatok kialakítása érdekében; |
34. |
felhívja a Számvevőszéket, hogy a hatóság jövőbeli ellenőrzései során vizsgálja meg azt, hogy i. a vezető beosztású alkalmazottak hivatali idejüket követően betöltöttek-e bizonyos pozíciókat a pénzügyi ágazatban és ii. időben megvonják-e a személyzet tagjaitól a bizalmas információkhoz való hozzáférést az után, hogy tudomást szereztek arról, hogy más munkakörben helyezkednek el; |
Belső kontrollrendszerek
35. |
tudomásul veszi a felülvizsgált belső ellenőrzési keretrendszer hatóság általi, 2020. januári elfogadását és végrehajtását; sajnálja, hogy 2019-ben nem végezték el a belső ellenőrzési keretrendszer értékelését; felhívja a hatóságot, hogy késedelem nélkül végezze el az éves értékelést, és az éves mentesítési eljárás keretében számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak annak eredményeiről; |
36. |
megjegyzi, hogy miután az Egyesült Királyság Unióból való kilépését követően befejeződött a hatóság székhelyének Londonból Párizsba történő áthelyezése, 10,1 millió EUR-t irányoztak elő a hatóság londoni irodájának bérlésére; javasolja, hogy a bevált gyakorlatok és a fejlesztésre szoruló területek azonosítása érdekében végezzenek ellenőrzést, amikor a költözés valamennyi költsége és következménye egyértelművé válik; |
Egyéb megjegyzések
37. |
üdvözli a hatóság azon kötelezettségvállalását, hogy irodahelyiségeit regisztrálja az uniós környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerbe; felkéri a hatóságot, hogy erősítse meg a fenntartható munkakörnyezet megteremtése iránti elkötelezettségét; ösztönzi a hatóságot, hogy kövesse szorosan az EMAS-iránymutatásokat; |
38. |
üdvözli a hatóság kiberbiztonságának és adatvédelmének növelése érdekében tett erőfeszítéseket, különösen a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó teljes állomány képzését illetően; |
39. |
úgy véli, hogy a hatóságnak figyelembe kellene vennie a digitalizációval és a fenntarthatósággal kapcsolatos új kihívásokat; úgy véli, hogy e kitűzött célok végrehajtásának, valamint a szabályozási és felügyeleti keretbe történő beépítésének mindig összhangban kell állniuk a piac megerősítésével, anélkül, hogy aláásnák a piac versenyképességét és túlzott terheket rónának a piaci szereplőkre, különösen a kis- és középvállalkozásokra; úgy véli, hogy e célkitűzések végrehajtásának felügyeletét elegendő erőforrás odaítélésével kell biztosítani; |
40. |
a mentesítő határozatot kísérő horizontális jellegű egyéb észrevételei tekintetében utal az ügynökségek teljesítményéről, pénzgazdálkodásáról és ellenőrzéséről szóló, 2021. április 29-i állásfoglalására (7). |
(1) HL C 107., 2020.3.31., 221. o.
(2) HL C 363., 2020.10.28., 102. o.
(3) Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács 96/71/EK irányelve (1996. december 16.) a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről (HL L 18., 1997.1.21., 1. o.).
(5) Az Európai Parlament és a Tanács 2014/67/EU irányelve (2014. május 15.) a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv érvényesítéséről és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról (HL L 159., 2014.5.28., 11. o.).
(6) Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0017.
(7) Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0215.