This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52010IP0300
EEA-Switzerland: Obstacles with regard to the full implementation of the internal market European Parliament resolution of 7 September 2010 on EEA-Switzerland: Obstacles with regard to the full implementation of the internal market (2009/2176(INI))
EGT–Svájc: A belső piac teljes körű megvalósításának akadályai Az Európai Parlament 2010. szeptember 7-i állásfoglalása EGT–Svájc: akadályok a belső piac teljes körű megvalósítása előtt (2009/2176(INI))
EGT–Svájc: A belső piac teljes körű megvalósításának akadályai Az Európai Parlament 2010. szeptember 7-i állásfoglalása EGT–Svájc: akadályok a belső piac teljes körű megvalósítása előtt (2009/2176(INI))
HL C 308E., 2011.10.20, p. 18–22
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
20.10.2011 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
CE 308/18 |
2010. szeptember 7., kedd
EGT–Svájc: A belső piac teljes körű megvalósításának akadályai
P7_TA(2010)0300
Az Európai Parlament 2010. szeptember 7-i állásfoglalása EGT–Svájc: akadályok a belső piac teljes körű megvalósítása előtt (2009/2176(INI))
2011/C 308 E/03
Az Európai Parlament,
tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött szabadkereskedelmi megállapodásra,
tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló 1999. június 21-i megállapodásra, és különösen annak a személyek szabad mozgásáról szóló I. mellékletére és a szakmai képesítések elismeréséről szóló III. mellékletére,
tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, az árufuvarozáshoz kapcsolódó ellenőrzések és alakiságok egyszerűsítéséről, valamint a biztonsági vámintézkedésekről szóló 2009. június 25-i megállapodásra,
tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a megfelelőségértékelés kölcsönös elismeréséről szóló 1999. június 21-i megállapodásra,
tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a közbeszerzések egyes vonatkozásairól szóló 1999. június 21-i megállapodásra,
tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló 2008. május 27-i jegyzőkönyvre,
tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása következtében a megállapodásban szerződő félként való részvételéről szóló 2004. október 26-i jegyzőkönyvre,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra,
tekintettel a 2006. december 12-i, a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (szolgáltatási irányelv) (1),
tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),
tekintettel az Európai Gazdasági Térség Parlamenti Vegyes Bizottságának az EGT Parlamenti Vegyes Bizottság 33. ülésén elfogadott állásfoglalására,
tekintettel az Európai Gazdasági Térség Parlamenti Vegyes Bizottságának az EGT-megállapodás 2008. évi működéséről szóló éves jelentésére,
tekintettel a 2009. szeptember 2-i svájci külpolitikai jelentésre,
tekintettel az EGT-hez tartozó EFTA-államok 25. belső piaci eredménytáblájára,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 217. cikkére, amely nemzetközi megállapodások megkötésére jogosítja fel az Uniót,
tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,
tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0216/2010),
A. |
mivel az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) négy tagállama (Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc) az Európai Unió (EU) jelentős kereskedelmi partnere, és közülük mennyiségi szempontból Svájc a negyedik, Norvégia pedig az ötödik legfontosabb uniós kereskedelmi partner, |
B. |
mivel az EU és három EFTA-tagállam (Izland, Liechtenstein, és Norvégia) közötti kapcsolatok az Európai Gazdasági Térségen (EGT) alapulnak, amely teljes körű részvételt biztosít a belső piacon, és az EGT-megállapodás kezelése és ellenőrzése magas színvonalon intézményesített keretben történik, |
C. |
mivel Svájc EGT-megállapodásban való részvételét 1992-ben népszavazás útján támadták meg, és ezért a Svájc és az EU közötti kapcsolatok jelenleg több mint 120 kétoldalú és ágazati megállapodáson alapulnak, amelyek biztosítják a nagyfokú integrációt, de a belső piacon való teljes körű részvételt nem, |
Bevezetés
1. |
úgy véli, hogy az EGT-megállapodás a gazdasági növekedés egyik fő húzóereje; üdvözli az EGT-hez tartozó EFTA-államok összességében jó eredményeit a belső piaci jogszabályok végrehajtásában, amint arról az EGT-hez tartozó EFTA-államok belső piaci eredménytáblája tanúskodik; megjegyzi, hogy a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás végrehajtása tekintetében az EU és Svájc közötti kapcsolatok sokkal több problémát vetnek fel; |
2. |
megállapítja, hogy a kétoldalú megállapodások nem hoznak létre semmilyen automatikus mechanizmust arra, hogy a tartalmuk igazodjon a vonatkozó vívmányok későbbi fejlődéséhez; elismeri, hogy a nemzeti jog autonóm igazodása az uniós joghoz a kétoldalú megállapodások alá tartozó területeken a svájci népnek abból a szuverén döntéséből ered, hogy nem csatlakozik az EGT-hez, amit teljes mértékben tiszteletben kell tartani; |
A belső piaci szabályok végrehajtása: az EGT-hez tartozó EFTA-államok
3. |
üdvözli az EGT-hez tartozó EFTA-államokra vonatkozó jobb adatok felvételét a fogyasztói piacok éves eredménytáblájába; arra ösztönzi az EFTA Felügyeleti Hatóságot, hogy – a Bizottság támogatásával és vele együttműködésben – fejlessze tovább a belső piaci jogszabályok végrehajtásának szisztematikus ellenőrzését; |
4. |
megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével bizonytalanság támadt azzal kapcsolatban, hogy az uniós jogszabályok közül melyik az EGT-vonatkozású; úgy véli, hogy ez az EGT-hez tartozó EFTA-államokban a belső piaci jogszabályok lassabb végrehajtásához vezethet; szorgalmazza, hogy a Bizottság értékelje ezt a helyzetet; |
5. |
megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződés növeli a nemzeti parlamentek szerepét az uniós döntéshozatalban; úgy véli, hogy ennek mintájára az EGT-vonatkozású javaslatok tekintetében az EGT-hez tartozó EFTA-államok parlamentjeit is erősebben be kellene vonni az uniós jogalkotási folyamatba; felhívja a Bizottságot, hogy az EGT-hez tartozó EFTA-államok nemzeti parlamentjeinek adja át azokat a jogalkotási javaslatokat, amelyeket egyeztetés céljából megküldenek az uniós tagállamok nemzeti parlamentjeinek; |
6. |
felhívja a Bizottságot, hogy formalizálja az EGT-megállapodás hatálya alá tartozó új uniós szabályok és jogszabályok értesítési eljárását, hogy így csökkentse az új jogszabályok elfogadása és az EGT-hez tartozó EFTA-államok potenciális bekapcsolódása közötti rést; |
7. |
arra ösztönzi az EGT-hez tartozó EFTA-államokat, hogy biztosítsanak elegendő forrást a belső piacra vonatkozó jogszabályok végrehajtására; úgy véli, hogy e tekintetben alapvető fontosságú a szolgáltatási irányelv végrehajtása és különösen az egyablakos ügyintézési pontok létrehozása; |
8. |
elismeri, hogy az EGT-hez tartozó EFTA-államokban a belső piacra vonatkozó jogszabályok végrehajtása intézményi okok miatt szükségszerűen lassabban történik, mint az EU-ban; felhívja a figyelmet arra, hogy ezen eltérő körülmények és az egészében véve pozitív mérleg ellenére az EGT-hez tartozó EFTA-államok előtt további lehetőségek állnak rendelkezésre a végrehajtás hiányosságainak csökkentésére; |
9. |
megjegyzi, hogy jelenleg még folyamatban van más fontos belső piaci jogalkotási javaslatok megvitatása, köztük a fogyasztói jogokról szóló irányelvre vonatkozó bizottsági javaslaté; felhívja a Bizottságot, hogy az EGT-hez tartozó EFTA-államokat fokozottan vonja be az említett tárgyalásokba; |
A belső piaci szabályok végrehajtása: Svájc
10. |
üdvözli az EU és Svájc közötti, határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás liberalizációja felé tett előrehaladást, és különösen a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás pozitív hatásait, amiről az Unióból származó, Svájcban működő kiküldött munkavállalók és önfoglalkoztató szolgáltatók számának 2005 és 2009 közötti folyamatos emelkedése tanúskodik; megjegyzi, hogy ez a tendencia kölcsönösen előnyös; |
11. |
megjegyzi, hogy Svájc a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodást kiegészítve több támogató intézkedést is elfogadott azzal a céllal, hogy védje a munkavállalókat a bér- és szociális dömpinggel szemben, biztosítsa a svájci és az uniós szolgáltatókkal szembeni egyenlő bánásmódot és megóvja a megállapodás lakossági támogatottságát; megállapítja, hogy ezek az intézkedések az uniós vállalkozások, konkrétan a kis- és középvállalkozások esetében gátolhatják a svájci szolgáltatásnyújtást; megjegyzi, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ezek közül a támogató intézkedések közül több csak akkor lenne elfogadható, ha arányosan védelmeznének egy olyan általános érdeket, amely a szolgáltatók származási államában még nem védett; |
12. |
rámutat arra, hogy különösen a következő támogató intézkedések aránytalanok a személyek szabad mozgása tekintetében, és megnehezítik a kis- és közepes vállalkozások számára, hogy szolgáltatásokat nyújtsanak Svájcban: a Svájcban érvényes előzetes bejelentési kötelezettség nyolcnapos várakozási idővel, a háromoldalú bizottságok alkalmazási költségeihez való hozzájárulási kötelezettség, valamint a túlzottan szigorú végrehajtás; ezzel összefüggésben sürgeti a svájci hatóságokat, hogy helyezzék hatályon kívül azokat az előírásokat, amelyek a határokon átnyúló szolgáltatásokat nyújtó külföldi vállalkozásokat arra kötelezik, hogy pénzügyi feddhetetlenségükről garanciát nyújtsanak; |
13. |
aggodalommal szemléli a zürichi Kloten repülõtérrel kapcsolatos legutóbbi fejleményeket, ahol a svájci hatóságok megtiltották a német és osztrák taxik számára az utasok felvételét, és komoly kétségeinek ad hangot azzal kapcsolatban, hogy ez az intézkedés összeegyeztethetõ-e a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodással; sürgeti a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja ki ezt a kérdést; |
14. |
felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az Unión belüli belső piac működését akadályozó azon intézkedéseket, amelyek a svájci szolgáltatók számára is problémát jelentenek, és szükség esetén tegyen lépéseket; |
15. |
arra biztatja a svájci kormányt és a kantonokat, hogy támaszkodjanak az Unió és az EGT tapasztalataira a szolgáltatási ágazatnak a szolgáltatási irányelv végrehajtása révén történő megnyitásával kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy gazdasági szempontból úgy tűnik, a szolgáltatási irányelvnek nem csak a tagállamok között, de a tagállamokon belül is liberalizációs hatása van, a nemzeti jogszabályoknak a letelepedés előtt álló szükségtelen akadályok eltávolítását célzó ellenőrzési folyamata, valamint azon kölcsönös felülvizsgálat révén, amelynek során a tagállamok a köz érdekében igazoltak minden további korlátozást; ezért úgy véli, hogy egy hasonló gyakorlat segítséget nyújthat az EU és Svájc közötti, határokon átnyúló szolgáltatások élénkítésének megalapozása terén; |
16. |
üdvözli a svájci kormány az irányú erőfeszítéseit, hogy javítsa az információkhoz való hozzáférést az Unióból származó vállalkozások számára; |
17. |
üdvözli a svájci parlamentnek a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv átültetésére vonatkozó határozatát, és kéri Svájcot és a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb állapodjanak meg az irányelv végrehajtásáról; |
18. |
megállapítja, hogy általánosságban a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás nem rendelkezik átfogó módon a szolgáltatások szabad mozgásáról, mivel ez utóbbi területet rendkívül szelektív módon konkrét kétoldalú megállapodások szabályozzák; hangsúlyozza, hogy egy átfogó megállapodás a szolgáltatások szabad mozgásáról mindkét oldalon jelentős gazdasági előnyökkel járna; ezért felhívja a Bizottságot és Svájcot, hogy fontolják meg a szolgáltatások szabad mozgásáról szóló, mindenre kiterjedő megállapodás megkötése céljából folytatott tárgyalások megindításának lehetőségét; |
19. |
teljes mértékben tiszteletben tartja a Svájc és az EU közötti kapcsolatok sajátos jellegét, ugyanakkor úgy véli, hogy minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy az azonos vagy párhuzamos belső piaci szabályokat – többek között a szolgáltatások szabad mozgása területén – az Unióban és Svájcban azonos módon értelmezzék és alkalmazzák, hogy így biztosítsák Svájc egyenrangú részvételét a belső piacon; |
20. |
hangsúlyozza, hogy az Uniónak és Svájcnak kölcsönös érdeke a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás alkalmazásának fokozott egységessége, valamint a svájci és az uniós belső piaci jogszabályok időszerűbb közelítése, ami mindkét oldal gazdasági szereplői számára átláthatóbb, kiszámíthatóbb környezetet teremtene; |
21. |
üdvözli azt a svájci hatóságok részéről megfigyelhető független tendenciát, hogy figyelembe veszik az EU Bírósága által a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás aláírása után kialakult ítélkezési gyakorlatot; üdvözli a „Cassis de Dijon”-elv figyelembevétele érdekében nemrég elfogadott svájci jogszabályt; |
22. |
arra biztatja a Bizottságot és Svájcot, hogy a kétoldalú szerződésekről, köztük a termékbiztonságra vonatkozó szerződésről szóló folyamatban lévő tárgyalások során mihamarabb jussanak megállapodásra; kéri a Bizottságot és Svájcot, hogy ezeket és a jövőbeli megállapodásokat a lehető legvilágosabban fogalmazzák meg, figyelembe véve a jövőbeli fejleményeket, annak érdekében, hogy kezdettől fogva szigorúan korlátozzák a nem egységes alkalmazás lehetőségét; |
23. |
felhívja a Bizottságot és Svájcot, hogy foglalkozzanak egy olyan mechanizmus kidolgozásával, amely lehetővé teszi a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás gyorsabb hozzáigazítását a vonatkozó vívmányok fejlődéséhez a hatálya alá tartozó területeken; |
24. |
felhívja a Bizottságot és Svájcot, hogy rövid határidőn belül tárják fel annak lehetőségeit, hogy horizontális megoldásokat találjanak bizonyos intézményi kérdésekre, csökkentsék a döntéshozatali rendszer széttagoltságát és javítsák átláthatóságát, fokozzák a vegyes bizottságok közötti kommunikációt, és fontolják meg egy hatékony konfliktusrendezési mechanizmus bevezetését; |
25. |
fokozott kommunikációra szólít fel az Európai Parlament és Svájc között, a svájci képviselőket pedig nagyobb arányú részvételre szólítja fel az Európai Parlament és megfelelő szerveinek munkájában; |
26. |
megjegyzi, hogy a számos politikai területtel – többek között a fogyasztóvédelemmel – kapcsolatos jelenlegi és tervezett tárgyalások során tapasztalható új kihívások fényében meg kell vitatni, hogy milyen lehetőségek vannak a meglévő intézményi kereteken való túllépésre és esetleg egy mindenre kiterjedő kétoldalú megállapodás Svájc és az EU számára kölcsönös előnyökkel járó megkötésére; |
*
* *
27. |
utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
(1) HL L 376., 2006.12.27., 36. o.
(2) HL L 255., 2005.9.30., 22. o.