This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Transparent and predictable working conditions in the EU
Átlátható és kiszámítható munkafeltételek az EU-ban
Átlátható és kiszámítható munkafeltételek az EU-ban
Átlátható és kiszámítható munkafeltételek az EU-ban
ÖSSZEFOGLALÓ AZ ALÁBBI DOKUMENTUMRÓL:
(EU) 2019/1152 irányelv az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről
MI AZ IRÁNYELV CÉLJA?
Célja, hogy javítsa a munkafeltételeket, azáltal, hogy elősegíti az átláthatóbb és kiszámíthatóbb foglalkoztatást, miközben biztosítja a munkaerőpiaci alkalmazkodóképességet. Bevezeti a minimumjogokat és frissíti a munkavállalók számára munkafeltételeik vonatkozásában nyújtott tájékoztatás szabályait.
A kialakulóban lévő zociális jogok európai pilléréneks részeként az irányelv hozzájárul Európa szociális jellegének megerősítéséhez,.
FŐBB PONTOK
Az EU Alapjogi Chartájának 31. cikkével összhangban történt, amely kimondja, hogy minden munkavállalónak joga van az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételekhez, a munkaidő felső határának korlátozásához, a napi és heti pihenőidőhöz, valamint az éves fizetett szabadsághoz. Ez egyben ténylegesen követi a szociális jogok európai pillérének 5. és 7. alapelvét is.
Ki tartozik a hatálya alá?
Az irányelv azokra vonatkozik, akik heti 3 óránál többet dolgoznak egy 4 hetes időszakon belül (azaz havonta több mint 12 órát), az egyes uniós országokban hatályos nemzeti jog, kollektív szerződések vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel rendelkeznek vagy munkaviszonyban állnak, figyelembe véve az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatát is. A hatálya alá tartozó személyek között lehetnek nulla órás szerződések szerint dolgozó munkavállalók, mint például a gyorséttermi hálózatok munkavállalói, a logisztikai központok munkavállalói, a szupermarketek polcfeltöltői, háztartási vagy utalványos munkavállalók* és a platform-munkavállalók, mint például a behívásos gépkocsivezetők vagy futárok, feltéve, hogy a munkavállaló meghatározásának fenti kritériumai teljesülnek.
A köztisztviselők, a fegyveres erők vagy a sürgősségi és bűnüldözési szolgálatok tagjai objektív indokok alapján kizárhatók az irányelv III. fejezetéből (Munkafeltételekre vonatkozó minimumkövetelmények).
Munkaviszony
A munkaadóknak írásban kell tájékoztatniuk a munkavállalókat – legkésőbb az első munkanaptól számított egy héten belül – a munkaviszony alapvető elemeiről, ezen belül:
Az alább jelzett kiegészítő információk esetében a munkaadók számára a munkavállalók tájékoztatásának határideje legkésőbb 1 hónap az első munkanaptól számítva:
Másik uniós országba vagy nem uniós országba áthelyezett („kiküldött”) munkavállalók
A munkaadóknak biztosítaniuk kell a releváns dokumentumokat a távozás előtt, amelyeknek tartalmazniuk kell legalább a következő további információkat:
A 96/71/EK irányelv (lásd az összefoglalót itt) hatálya alá tartozó kiküldött munkavállalókat ezenkívül értesíteni kell egyebek között a következőkről:
A munkaszerződés minimumkövetelményei
A munkavállalók számára az irányelv megállapít számos minimális jogot, ezen belül a következő jogokat:
Az uniós országok a szociális partnereknek megengedhetik, hogy olyan kollektív szerződéseket kössenek, amelyek a fent említettektől eltérő munkafeltételeket határoznak meg, feltéve, hogy a munkavállalók általános védelmét tiszteletben tartják.
Behívásos * szerződések
Azoknak az uniós országoknak, amelyek lehetővé teszik a behívásos szerződések vagy hasonló munkaszerződések (például haknigazdaság vagy nulla órás szerződések) alkalmazását, intézkedniük kell a visszaélések elkerülése érdekében, amilyen például:
Panaszok, jogorvoslat, védelem és elbocsátások
Az uniós országok kötelesek:
Az irányelv nem indokolja a munkavállalók által az EU-ban már élvezett védelem általános szintjének csökkentését, és nem akadályozza meg az EU országait abban, hogy a munkavállalók számára kedvezőbb jogszabályokat fogadjanak el.
Hatályon kívül helyezés
Az irányelv hatályon kívül helyezi a 91/533/EGK tanácsi irányelvet, a Munkavállalók tájékoztatása a munkaviszony feltételeiről, 2022. augusztus 1.-től.
MIKORTÓL HATÁLYOS AZ IRÁNYELV?
Az irányelv 2019. július 31. óta hatályos, az uniós országok nemzeti jogába pedig 2022. augusztus 1-ig kell átültetni.
HÁTTÉR
Lásd még:
KULCSFOGALMAK
FŐ DOKUMENTUM
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1152 irányelve (2019. június 20.) az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről (HL L 186., 2019.7.11., 105–121. o.)
KAPCSOLÓDÓ DOKUMENTUMOK
A Tanács (EU) 2017/159 irányelve (2016. december 19.) az Európai Unió Mezőgazdasági Szövetkezeteinek Általános Szövetsége (COGECA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) és az Európai Uniós Halászati Vállalkozások Nemzeti Szervezeteinek Szövetsége (Europêche) között 2012. május 21-én megkötött, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2007. évi, a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének végrehajtásáról szóló megállapodás végrehajtásáról (HL L 25., 2017.1.31., 12–35. o.)
A Bizottság Közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a szociális jogok európai pillérének létrehozásáról (COM(2017) 250 final, 2017.4.26.)
Az Európai Unió Alapjogi Chartája – IV. cím – Szolidaritás – 31. cikk – Tisztességes és igazságos munkafeltételek (HL C 202, 2016.6.7., 399. o.)
Az Európai Parlament és a Tanács 2014/50/EU irányelve (2014. április 16.) a munkavállalók mobilitásának a kiegészítő nyugdíjjogosultságok megszerzésének és megtartásának javításával történő növelésére vonatkozó minimumkövetelményekről (HL L 128., 2014.4.30., 1–7. o.)
A Tanács 2009/13/EK irányelve (2009. február 16.) az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról (HL L 124., 2009.5.20., 30–50. o.)
A 2009/13/EK irányelv későbbi módosításait belefoglalták az alapszövegbe. Ez az egységes szerkezetbe foglalt változat kizárólag tájékoztató jellegű.
Az Európai Parlament és a Tanács 2003/88/EK irányelve (2003. november 4.) a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól (HL L 299., 2003.11.18., 9–19. o.)
A Tanács 98/49/EK irányelve (1998. június 29.) a Közösségen belül mozgó munkavállalók és önálló vállalkozók kiegészítő nyugdíjra való jogosultságának védelméről (HL L 209., 1998.7.25., 46–49. o.)
Az Európai Parlament és a Tanács 96/71/EK irányelve (1996. december 16.) a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről (HL L 18., 1997.1.21., 1–6. o.)
Lásd az egységes szerkezetbe foglalt változatot.
A Tanács 91/533/EGK irányelve (1991. október 14.) a munkaadónak a munkavállalóval szembeni, a szerződés, illetve a munkaviszony feltételeire vonatkozó tájékoztatási kötelezettségéről (HL L 288., 1991.10.18., 32–35. o.)
utolsó frissítés 25.10.2019