This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021R1056
Regulation (EU) 2021/1056 of the European Parliament and of the Council of 24 June 2021 establishing the Just Transition Fund
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1056 rendelete (2021. június 24.) az Igazságos Átmenet Alap létrehozásáról
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1056 rendelete (2021. június 24.) az Igazságos Átmenet Alap létrehozásáról
PE/5/2021/REV/1
HL L 231., 2021.6.30, p. 1–20
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 01/03/2024
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32021R1056R(01) | ||||
Modified by | 32024R0795 | helyettesítés | cikk 2 | 01/03/2024 | |
Modified by | 32024R0795 | kiegészítés | cikk 8 bekezdés 2 számozatlan bekezdés | 01/03/2024 | |
Modified by | 32024R0795 | kiegészítés | cikk 10 bekezdés 4 | 01/03/2024 |
2021.6.30. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 231/1 |
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/1056 RENDELETE
(2021. június 24.)
az Igazságos Átmenet Alap létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 175. cikke harmadik bekezdésére és 322. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel a Számvevőszék véleményére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményeire (2),
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (3),
rendes jogalkotási eljárás keretében (4),
mivel:
(1) |
Az Uniónak a 2021-től 2027-ig tartó időszakra vonatkozó kohéziós politikájára a következő többéves pénzügyi keret összefüggésében irányadó szabályozási keret hozzájárul az Uniónak az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében megkötött Párizsi Megállapodás (5) (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) végrehajtása – erőfeszítéseket téve az iparosodás előtti szinthez viszonyított hőmérséklet-emelkedés 1,5°C-ra történő korlátozására – és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljai tekintetében tett kötelezettségvállalásainak teljesítéséhez azáltal, hogy az uniós finanszírozást zöld célkitűzésekre összpontosítja. E rendeletnek végre kell hajtania „Az európai zöld megállapodás” című, 2019. december 11-i bizottsági közleményben meghatározott prioritások egyikét, és e rendelet része a Fenntartható Európa beruházási tervnek, amely az igazságos átmenet mechanizmus keretében – a kohéziós politika összefüggésében – célzott finanszírozást nyújt egy olyan klímasemleges és körforgásos gazdaságra való átállás társadalmi, gazdasági és környezeti költségeinek kezeléséhez, ahol bármely fennmaradó üvegházhatásúgáz-kibocsátást egyenértékű szén-dioxid-elnyeléssel kompenzálnak. |
(2) |
A klímasemleges és körforgásos gazdaságra való átállás az Unió egyik legfontosabb szakpolitikai célkitűzése. Az Európai Tanács 2019. december 12-én jóváhagyta azt a célkitűzést, hogy az Unió a Párizsi Megállapodásban kitűzött célokkal összhangban 2050-re klímasemlegessé váljon. Míg az éghajlatváltozással és a környezetkárosodással szembeni küzdelem hosszú távon mindenki számára előnyökkel jár, és középtávon mindenki számára lehetőségeket és kihívásokat jelent, nem mindegyik régió és tagállam kezdi meg az átállást ugyanazon kiindulópontról vagy rendelkezik ugyanazon reagálási képességgel. Néhányan előrehaladottabbak, mint mások, és az átállás szélesebb körű társadalmi, gazdasági és környezeti hatást gyakorol azon régiókra, amelyek energiafelhasználás céljából nagymértékben függenek a fosszilis tüzelőanyagoktól – elsősorban a széntől, a lignittől, a tőzegtől és az olajpalától – és a kibocsátásintenzív iparágaktól. Az ilyen helyzet nemcsak azzal a kockázattal jár, hogy az éghajlatváltozás elleni fellépés tekintetében az átállás Unió-szerte eltérő sebességgel zajlik, hanem azzal is, hogy a régiók között nő a különbség, ami hátrányos a társadalmi, gazdasági és területi kohézió célkitűzései szempontjából. |
(3) |
Annak érdekében, hogy sikeres és társadalmilag mindenki számára elfogadható legyen, az átállásnak méltányosnak és inkluzívnak kell lennie. Ezért az Uniónak, a tagállamoknak és a régióiknak kezdettől fogva figyelembe kell venniük az átállás társadalmi, gazdasági és környezeti következményeit, és minden lehetséges eszközt be kell vetniük a kedvezőtlen következmények enyhítésére. Az uniós költségvetés fontos szerepet játszik e tekintetben. |
(4) |
Az európai zöld megállapodásban és a Fenntartható Európa beruházási tervben foglaltaknak megfelelően az igazságos átmenet mechanizmusnak ki kell egészítenie a 2021-től 2027-ig tartó időszakra vonatkozó, következő többéves pénzügyi kereten belüli egyéb intézkedéseket. Hozzá kell járulnia a 2050-ig megvalósítandó klímasemleges Unió felé történő átállási folyamat társadalmi, gazdasági és környezeti következményeinek kezeléséhez, különös tekintettel a folyamatban érintett munkavállalókra, azáltal, hogy regionális szinten egyesíti az uniós költségvetés éghajlat-politikai és szociális célkitűzésekre irányuló ráfordításait, és hogy magas szintű szociális és környezetvédelmi normákra törekszik. |
(5) |
E rendeletnek létre kell hoznia az Igazságos Átmenet Alapot (IÁA), amely a kohéziós politika keretében végrehajtott igazságos átmenet mechanizmus egyik pillére. Az IÁA célja a leginkább érintett területek és munkavállalók támogatása révén mérsékelni az éghajlatvédelmi átállás kedvezőtlen hatásait, és előmozdítani a kiegyensúlyozott társadalmi-gazdasági átállást. Az IÁA egyetlen egyedi célkitűzésével összhangban az IÁA által támogatott intézkedéseknek közvetlenül hozzá kell járulniuk az átállás hatásának enyhítéséhez a foglalkoztatásra gyakorolt negatív következmények mérséklésével, valamint a helyi gazdaság diverzifikációjának és modernizációjának finanszírozásával. Az IÁA egyetlen egyedi célkitűzését az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) meghatározott szakpolitikai célkitűzésekkel azonos szinten állapították meg, és azokkal együtt sorolták fel. |
(6) |
Az európai zöld megállapodást mint az Unió növekedési stratégiáját, valamint az Uniónak az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás végrehajtása és az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljai tekintetében tett kötelezettségvállalásait tükrözve, az IÁA hozzá kíván járulni az éghajlati és a környezeti fenntarthatósági szempontok általános érvényesítéséhez, valamint azon átfogó cél eléréséhez, amely szerint az uniós költségvetési kiadások 30 %-ának éghajlat-politikai célkitűzéseket kell támogatnia, valamint azon törekvéshez, hogy a többéves pénzügyi keret alapján a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordított kiadások 2024-ben kitegyék az éves kiadások 7,5 %-át, 2026-ban és 2027-ben pedig az éves kiadások 10 %-át, figyelembe véve ugyanakkor az éghajlat-politikai és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések között meglévő átfedéseket. Az IÁA saját borítékjából származó források hozzáadódnak azon átfogó cél eléréséhez szükséges beruházásokhoz, amely szerint az uniós költségvetési kiadások 30 %-a éghajlat-politikai célkitűzésekhez járuljon hozzá. Az említett forrásoknak – az (EU) 2021/1058 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) és az (EU) 2021/1057 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott Európai Szociális Alap Pluszból (ESZA+) önkéntes alapon átcsoportosított forrásokkal együtt – teljes mértékben hozzá kell járulniuk e cél eléréséhez. Ebben az összefüggésben az IÁA-nak olyan tevékenységeket kell támogatnia, amelyek tiszteletben tartják az Unió éghajlat-politikai és környezetvédelmi normáit és prioritásait, és nem okozzák a környezeti célkitűzések jelentős megsértését az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 17. cikke értelmében, továbbá amelyek biztosítják az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra történő átállást a 2050-ig megvalósítandó klímasemleges Unió felé vezető úton. |
(7) |
Az IÁA-ból származó forrásoknak ki kell egészíteniük a kohéziós politika keretében rendelkezésre álló forrásokat. |
(8) |
A klímasemleges gazdaságra való átállás valamennyi tagállam számára kihívást jelent. Ez különösen megterhelő lesz azon tagállamok számára, amelyek jelentős mértékben támaszkodnak, vagy amelyek a közelmúltig jelentős mértékben támaszkodtak fosszilis tüzelőanyagokra vagy olyan kibocsátásintenzív ipari tevékenységekre, amelyeket a klímasemleges gazdaságra való átállás miatt fokozatosan meg kell szüntetni vagy át kell alakítani, és amely tagállamok nem rendelkeznek az ehhez szükséges pénzügyi eszközökkel. Az IÁA-nak ezért valamennyi tagállamra ki kell terjednie, de a pénzügyi eszközei elosztásának az éghajlat-politikai átállási folyamat által leginkább érintett területekre kell összpontosítania, és az említett elosztásnak tükröznie kell a tagállamok képességét arra, hogy finanszírozzák a klímasemleges gazdaságra való átállás kezeléséhez szükséges beruházásokat. |
(9) |
Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. Az említett szabályokat az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) állapítja meg, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak, közvetett irányítás, pénzügyi eszközök, költségvetési garanciák, pénzügyi támogatás és a külső szakértők költségeinek megtérítése útján történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok egy, az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak. |
(10) |
Az IÁA- források hatékony felhasználásának biztosítása érdekében az IÁA-hoz való hozzáférést a nemzeti allokáció 50 %-ára kell korlátozni azon tagállamok esetében, amelyek még nem kötelezték el magukat – a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel összhangban – a klímasemleges Unió 2050-ig történő megvalósítására irányuló célkitűzés végrehajtása mellett, míg a másik 50 %-ot az ilyen kötelezettségvállalás elfogadása esetén kell programozás céljára rendelkezésre bocsátani. A tagállamokkal szembeni méltányosság és egyenlő bánásmód biztosítása érdekében, amennyiben egy tagállam 2022-től kezdődően bármely év december 31-ig nem vállal kötelezettséget a klímasemleges Unió 2050-ig történő megvalósítására irányuló célkitűzés végrehajtására, a megelőző évre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalást teljes egészében vissza kell vonni a következő évben. |
(11) |
Az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel (11) összhangban és az abban elkülönített források korlátain belül helyreállítási és rezilienciaépítési intézkedéseket kell végrehajtani az IÁA keretében a Covid19-válság példátlan hatásainak kezelése érdekében. Az ilyen kiegészítő forrásokat oly módon kell felhasználni, hogy biztosítva legyen az említett rendeletben előírt határidők betartása. |
(12) |
E rendeletnek azonosítania kell azon beruházástípusokat, amelyek esetében a kiadások IÁA általi támogatása megengedhető volna. Valamennyi támogatott tevékenységet az Unió éghajlat-politikai, környezetvédelmi és társadalmi kötelezettségvállalásainak és prioritásainak teljes körű tiszteletben tartása mellett kell folytatni. A beruházások listájának olyan beruházásokat kell tartalmaznia, amelyek a helyi gazdaságokat – ideértve adott esetben a fenntartható turizmust is – támogatják a bennük rejlő növekedési potenciál ösztönzése révén, a vonatkozó intelligens szakosodási stratégiákkal összhangban. A beruházásoknak hosszú távon fenntarthatónak kell lenniük, figyelembe véve az európai zöld megállapodás valamennyi célkitűzését. A finanszírozott projekteknek hozzá kell járulniuk egy fenntartható, klímasemleges és körforgásos gazdaságra való átálláshoz, ideértve az erőforrás-hatékonyság növelését célzó intézkedéseket is. A hulladékégetés nem kaphat támogatást, mivel ez a tevékenység a körforgásos gazdaságban a hulladékhierarchia alsó részéhez tartozik. Az IÁA által támogatott intézkedések végrehajtásához hozzájáruló tanácsadási szolgáltatásoknak támogatásra jogosultnak kell lenniük. A területek helyreállítása, a környezetbarát infrastruktúra fejlesztése és a vízgazdálkodás valamely földterülethelyreállítási projekt részeként kell, hogy támogatható legyen. Energiahatékonysági intézkedések támogatása során az IÁA számára lehetővé kell tenni, hogy olyan beruházásokat támogasson, mint amelyek – elsősorban a lakásállomány energiahatékonyságának javítása révén – hozzájárulnak az energiaszegénység csökkentéséhez. Az IÁA számára lehetővé kell tenni, hogy az innovatív tárolási technológiák fejlesztését is támogassa. |
(13) |
Az éghajlatvédelmi átállás miatt legveszélyeztetettebb polgárok védelme érdekében az IÁA-nak ki kell terjednie az érintett munkavállalók továbbképzésére és átképzésére, ideértve a szakképzést is, függetlenül attól, hogy továbbra is alkalmazásban állnak-e, vagy az átállás miatt elvesztették-e az állásukat. Az IÁA-nak törekednie kell arra, hogy segítsen nekik alkalmazkodni az új foglalkoztatási lehetőségekhez. Az IÁA-nak minden megfelelő módon támogatást kell nyújtania az álláskeresők számára is, ideértve az álláskeresési támogatást és az aktív munkaerőpiaci befogadásukat. Mindazon álláskeresők, akik egy, a területi igazságos átmenet terv által lefedett régióban az átállás által érintett ágazatokban veszítették el állásukat, az IÁA általi támogatásra kell, hogy legyenek jogosultak, még akkor is, ha az elbocsátott munkavállalók nem az említett régióban laknak. Kellő figyelmet kell fordítani az energiaszegénység kockázatának kitett polgárokra, különösen a jobb szociális lakhatási körülményeket célzó energiahatékonysági intézkedések végrehajtása során. |
(14) |
Lehetővé kell tenni az oktatás és a társadalmi befogadás területén végzett tevékenységek támogatását, valamint a gyermek- és idősgondozási létesítmények céljait szolgáló szociális infrastruktúra és a képzési központok támogatását, feltéve, hogy az említett tevékenységek a területi igazságos átmenet tervekben megfelelően indokoltak. Az idősgondozás esetében meg kell tartani a közösségi gondozás előmozdítása elvét. Az említett területeken a szociális és közszolgáltatások kiegészíthetik a beruházási szerkezetet. Az említett területeken nyújtott valamennyi támogatás megfelelő indokolást igényel a területi igazságos átmenet tervekben, és a támogatásoknak követniük kell a szociális jogok európai pillérének célkitűzéseit. |
(15) |
A nőknek a klímasemleges gazdaságra való átállásban fennálló sajátos helyzetének és szerepének kezelése érdekében elő kell mozdítani a nemek közötti egyenlőséget. A nők munkaerőpiaci részvétele és vállalkozói tevékenysége, valamint az egyenlő bérezés fontos szerepet játszik az esélyegyenlőség biztosításában. Az IÁA-nak különös figyelmet kell fordítania a veszélyeztetett csoportokra is, így például a fogyatékossággal élő munkavállalókra, amely csoportok aránytalan mértékben szenvednek az átállás kedvezőtlen hatásaitól. Meg kell őrizni a bányászközösségek identitását, valamint biztosítani kell a múltbeli és a jövőbeli közösségek közötti folytonosságot. Ide tartozik, hogy különös figyelmet kell fordítani a bányászközösségek tárgyi és nem tárgyi örökségére, ideértve a kultúrájukat is. |
(16) |
Az átállásban érintett területek gazdasági diverzifikációjának fokozása érdekében az IÁA-nak – többek között mikro-, kis- és középvállalkozásokba (12) (kkv-k) irányuló termelőberuházások támogatása révén – támogatást kell nyújtania a vállalkozások és az érdekelt gazdasági felek számára. Termelőberuházások alatt olyan, a vállalkozások állóeszközeibe vagy immateriális javaiba való beruházások értendők, amelyek célja termékek és szolgáltatások előállítása, hozzájárulva ezáltal a bruttó felhalmozáshoz és a foglalkoztatáshoz. A kkv-któl eltérő vállalkozások esetében csak akkor támogathatók termelőberuházások, ha azok – jelentős számú munkahely létrehozása vagy védelme révén – az átállásból fakadó munkahelymegszűnések enyhítéséhez szükségesek, és nem vezetnek áttelepítéshez, vagy nem abból fakadnak. A meglévő ipari létesítményekbe – többek között az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó létesítményekbe – irányuló beruházások abban az esetben engedélyezhetők, ha hozzájárulnak az Unió 2050-ig megvalósítandó klímasemleges gazdaságára való átálláshoz, és ha a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) alapján az ingyenes kiosztásra megállapított releváns referenciaértékeknél jelentősen alacsonyabb értékeket érnek el, továbbá ha jelentős számú munkahely védelmét eredményezik. Az ilyen beruházásokat megfelelően indokolni kell a releváns területi igazságos átmenet tervben. A belső piac és a kohéziós politika integritásának védelme érdekében a vállalkozásoknak nyújtott támogatásnak meg kell felelnie az állami támogatásokra vonatkozó, az EUMSZ 107. és 108. cikkében meghatározottak szerinti uniós szabályoknak, és így különösen a kkv-któl eltérő vállalkozásokba irányuló termelőberuházásokhoz nyújtott támogatást az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alkalmazásában támogatott területekként kijelölt területeken található vállalkozásokra kell korlátozni. |
(17) |
A „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés keretében az IÁA-források programozása számára rugalmasság biztosítása érdekében lehetővé kell tenni egy önálló IÁA-program kidolgozását, vagy azt, hogy az IÁA-forrásokat az ERFA, az ESZA+ vagy a Kohéziós Alap által támogatott programokon belüli egy vagy több célzott prioritás keretében programozzák. Az (EU) 2021/1060 rendelettel összhangban az IÁA-forrásokat önkéntes alapon meg lehetne erősíteni az ERFA-ból és az ESZA+-ból származó kiegészítő finanszírozással. Ilyen esetben az ERFA-ból és az ESZA+-ból átcsoportosított vonatkozó összegeknek összhangban kell állniuk a területi igazságos átmenet tervekben meghatározott művelettípusokkal. |
(18) |
Az IÁA-támogatást a klímasemleges gazdaság megvalósítása érdekében egy konkrét területen folytatott átállási folyamat hatékony végrehajtásától kell függővé tenni. E tekintetben a tagállamoknak a releváns érdekelt felekkel folytatott szociális párbeszéd és együttműködés keretében – az (EU) 2021/1060 rendelet partnerségről szóló releváns rendelkezésével összhangban – és a Bizottság támogatásával területi igazságos átmenet terveket kell készíteniük, amelyek az integrált nemzeti energia- és klímatervükkel összhangban meghatározzák az átállási folyamatot. E célból a Bizottságnak létre kell hoznia egy igazságos átmenet platformot, amely a szénorientált régiók átalakításával foglalkozó meglévő platformra épülne, hogy valamennyi érintett ágazat vonatkozásában lehetővé tegye a levont tanulságokkal és a legjobb gyakorlatokkal kapcsolatos két- és többoldalú tapasztalatcserét. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az önkormányzatokat és a városokat bevonják az IÁA-források végrehajtásába, és hogy ezzel összefüggésben figyelembe vegyék a szükségleteiket. |
(19) |
A területi igazságos átmenet terveknek azonosítaniuk kell azon legkedvezőtlenebbül érintett területeket, ahova az IÁA-támogatást koncentrálni kell, és le kell írniuk az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak és az Unió 2050-ig megvalósítandó klímasemleges gazdaságának elérése érdekében teendő egyedi intézkedéseket, különösen a fosszilis tüzelőanyagok előállításában vagy egyéb kibocsátásintenzív tevékenységekben érintett létesítmények átalakítása vagy bezárása tekintetében. Pontosan meg kell határozni az említett területeket, és azoknak meg kell felelniük az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) által létrehozott statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája 3. szintjének (a továbbiakban: NUTS 3. szintű régiók), vagy ez utóbbiak részét kell képezniük. A terveknek – figyelembe véve az elnéptelenedési kockázatokat – meg kell határozniuk az említett területek kihívásait és szükségleteit, valamint azonosítaniuk kell a munkahelyteremtéshez való hozzájáruláshoz szükséges művelettípusokat a terv kedvezményezettjei szintjén és oly módon, amely biztosítja a klímasemleges gazdaságra való átállással és az európai zöld megállapodás célkitűzéseivel is összhangban álló, az éghajlatváltozással szemben reziliens gazdasági tevékenységek koherens kidolgozását. Ilyen területek azonosítása esetén további figyelmet kell fordítani a szigetek, a szigeti térségek és a legkülső régiók sajátosságaira, ahol a földrajzi és társadalmi-gazdasági jellemzők eltérő megközelítést igényelhetnek a klímasemleges gazdaságra való átállási folyamat támogatását illetően. Csak a területi igazságos átmenet tervekkel összhangban álló beruházások kaphatnak az IÁA-ból pénzügyi támogatást. A területi igazságos átmenet terveknek azon, adott esetben az ERFA, az ESZA+, a Kohéziós Alap vagy az IÁA által támogatott programok részét kell képezniük, amelyeket a Bizottság jóváhagy. |
(20) |
Az IÁA-források eredményorientált felhasználásának elősegítése érdekében a Bizottság számára – az arányosság elvével összhangban – lehetővé kell tenni, hogy pénzügyi korrekciókat alkalmazzon az IÁA egyedi célkitűzésére vonatkozóan megállapított célértékek súlyos alulteljesítésének esetére. |
(21) |
Az IÁA számára egy megfelelő pénzügyi keret meghatározása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni, hogy meghatározza a tagállamonként rendelkezésre álló források éves bontását. |
(22) |
Mivel e rendelet célkitűzését – nevezetesen a klímasemleges gazdaságra való átállásuk során gazdasági és társadalmi átalakulással szembesülő területek népességének, gazdaságának és környezetének támogatását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani a különböző területek fejlettségi szintjében mutatkozó egyenlőtlenségeknek és a legkedvezőtlenebb helyzetű területek lemaradásának, valamint a tagállamok és területek pénzügyi forrásai korlátozott mértékének köszönhetően, e célkitűzés azonban – a megosztott irányítás alá tartozó számos uniós alapra kiterjedő koherens végrehajtási keret szükségessége okán – az Unió szintjén jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. |
(23) |
Tekintettel e rendeletnek a programozási időszak kezdetét követő elfogadására, és figyelembe véve az IÁA koordinált és összehangolt módon történő végrehajtásának szükségességét, továbbá a mielőbbi végrehajtásának lehetővé tétele érdekében, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
E rendelet létrehozza az Igazságos Átmenet Alapot (IÁA), hogy az támogatást nyújtson azon területek népessége, gazdasága és környezete számára, amelyek az Uniónak az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) 2. cikkének 11. pontjában meghatározott, 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak és az Unió 2050-ig megvalósítandó klímasemleges gazdaságának irányába történő átállási folyamatból adódó, súlyos társadalmi-gazdasági kihívásokkal szembesülnek.
Megállapítja az IÁA egyedi célkitűzését, földrajzi hatókörét és forrásait, az (EU) 2021/1060 rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés tekintetében nyújtott támogatásának hatókörét, valamint a programozásra vonatkozó egyedi rendelkezéseket és a monitoringhoz szükséges mutatókat.
2. cikk
Egyedi célkitűzés
Az (EU) 2021/1060 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban az IÁA azon egyetlen egyedi célkitűzéshez járul hozzá, hogy lehetővé kell tenni a régiók és a népesség számára az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak és az Unió 2050-ig megvalósítandó klímasemleges gazdaságának irányába a Párizsi Megállapodás alapján történő átállás társadalmi, foglalkoztatási, gazdasági és környezeti hatásainak a kezelését.
3. cikk
Földrajzi lefedettség és források a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés keretében
(1) Az IÁA valamennyi tagállamban támogatja a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzést.
(2) A „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés keretében a 2021–2027-es időszakra vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalásra az IÁA rendelkezésére álló források összege 2018-as árakon 7 500 000 000 EUR, az (EU) 2021/1060 rendelet 110. cikke (1) bekezdésének g) pontjában megállapítottak szerint.
(3) A (2) bekezdésben említett források adott esetben az uniós költségvetésben elkülönített kiegészítő forrásokkal és – az alkalmazandó alap-jogiaktussal összhangban – egyéb forrásokkal növelhetők.
(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktus révén határozatot fogad el, amely az I. mellékletben meghatározott allokációkkal összhangban meghatározza a tagállamonként rendelkezésre álló források éves bontását, ideértve a (3) bekezdésben említett kiegészítő forrásokat is.
4. cikk
Az Európai Uniós Helyreállítási Eszközből származó források
(1) Az (EU) 2020/2094 rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett intézkedéseket e rendelet keretében az (EU) 2021/1060 rendelet 109. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett, 2018-as árakon 10 000 000 000 EUR összeg igénybevételével kell végrehajtani, és figyelemmel az (EU) 2020/2094 rendelet 3. cikkének (3), (4), (7) és (9) bekezdésére is.
Ezen összeget az e rendelet 3. cikk (3) bekezdésében említett egyéb forrásoknak kell tekinteni. Az (EU) 2020/2094 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint ezen összeg külső címzett bevételt képez a költségvetési rendelet 21. cikke (5) bekezdésének alkalmazásában.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett összeget a 3. cikkben említett forrásokon felül a „Beruházás a munkahelyteremtésbe és növekedésbe” célkitűzés keretében a 2021–2023-as évekre vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalásra kell rendelkezésre bocsátani a következők szerint:
— |
2021: 2 000 000 000 EUR, |
— |
2022: 4 000 000 000 EUR, |
— |
2023: 4 000 000 000 EUR. |
Az első albekezdésben említett forrásokból 2018-as árakon 15 600 000 EUR-t kell rendelkezésre bocsátani igazgatási kiadásokra.
(3) Az e cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett összeg tagállamok szerinti éves bontását az I. mellékletben meghatározott allokációkkal összhangban bele kell foglalni a 3. cikk (4) bekezdésében említett bizottsági határozatba.
(4) A költségvetési rendelet 14. cikkének (3) bekezdésétől eltérve, az (EU) 2021/1060 rendelet VII. címének IV. fejezetében meghatározott kötelezettségvállalás-visszavonási szabályokat kell alkalmazni az e cikk (1) bekezdésében említett forrásokon alapuló költségvetési kötelezettségvállalásokra. A költségvetési rendelet 12. cikke (4) bekezdésének c) pontjától eltérve, ezen források nem használhatók fel egy következő programra vagy intézkedésre.
(5) A programokra vonatkozó kifizetéseket az IÁA legkorábban megnyílt kötelezettségvállalásához kell hozzárendelni, elsőként az (1) bekezdés első albekezdésében említett forrásokból tett kötelezettségvállalásokkal kezdve, egészen azok kimerüléséig.
5. cikk
Zöld Jutalmazási Mechanizmus
(1) Amennyiben a 3. cikk (3) bekezdése alapján az IÁA rendelkezésére álló forrásokat 2024. december 31. előtt megnövelik, a kiegészítő forrásokat az I. mellékletben meghatározott nemzeti részesedések alapján kell a tagállamok között elosztani.
(2) Amennyiben e rendelet 3. cikkének (3) bekezdése alapján az IÁA rendelkezésére álló forrásokat 2024. december 31. után növelik meg, a kiegészítő forrásokat az e bekezdés második albekezdésében megállapított módszertannak megfelelően kell a tagállamok között elosztani annak alapján, hogy mennyit változott az ipari létesítményeik üvegházhatásúgáz-kibocsátása a 2018-as évtől az utolsó olyan évig tartó időszakban, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak adatok a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 7. cikkével összhangban bejelentettek szerint. Az egyes tagállamok üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak változását csak azon NUTS 3. szintű régiók üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak összesítésével kell kiszámítani, amelyeket e rendelet 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban a területi igazságos átmenet tervekben azonosítottak.
A kiegészítő források egyes tagállamok számára történő allokációját a következőkkel összhangban kell meghatározni:
a) |
azon tagállamok esetében, amelyek üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentést értek el, az egyes tagállamok által elért üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentést úgy kell kiszámítani, hogy a legutóbbi referenciaév üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak szintjét a 2018-ban megállapított üvegházhatásúgáz-kibocsátások százalékában fejezik ki; azon tagállamok esetében, amelyek nem értek el üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentést, az említett százalékos arányt 100 %-ban kell meghatározni; |
b) |
az egyes tagállamok végleges részesedését úgy kell kiszámítani, hogy az I. mellékletben meghatározott nemzeti részesedéseket el kell osztani az a) pont eredményeként kapott százalékos értékekkel; és |
c) |
a b) pont szerinti számítás eredményét ki kell igazítani annak érdekében, hogy azok összege kiadja a 100 %-ot. |
(3) A tagállamok a kiegészítő forrásokat belefoglalják programjukba, és az (EU) 2021/1060 rendelet 24. cikkével összhangban programmódosítást nyújtanak be.
6. cikk
Egyedi allokációk a legkülső régiók és a szigetek számára
A tagállamok a területi igazságos átmenet tervüknek a 11. cikk (1) bekezdésével összhangban történő elkészítésekor különös figyelmet fordítanak azon szigetek és legkülső régiók helyzetére, amelyek az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak és az Unió 2050-ig megvalósítandó klímasemleges gazdaságának irányába történő átállási folyamatból adódó, súlyos társadalmi-gazdasági kihívásokkal szembesülnek, tekintettel azoknak az EUMSZ 174. és 349. cikkében elismert sajátos szükségleteire.
Az ilyen területeknek a területi igazságos átmenet tervükbe foglalásakor a tagállamok a vonatkozó indokolással együtt meghatározzák az említett területek számára elkülönített konkrét összeget, figyelembe véve az említett területek előtt álló sajátos kihívásokat.
7. cikk
A forrásokhoz való feltételes hozzáférés
(1) Amennyiben egy tagállam nem tett kötelezettségvállalást a klímasemleges Unió 2050-ig történő megvalósítására irányuló célkitűzés végrehajtására, a 3. cikk (4) bekezdésével és a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban az említett tagállam részére meghatározott éves allokációknak csak az 50 %-a bocsátható rendelkezésre programozás céljára és tüntethető fel a prioritások között.
E rendelet 10. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, az éves allokációk fennmaradó 50 %-át nem lehet a prioritások közé felvenni. Ilyen esetekben az IÁA-ból támogatott és az (EU) 2021/1060 rendelet 21. cikkével összhangban benyújtott programok csak az említett rendelet 22. cikke (3) bekezdése g) pontjának ii. alpontjában említett táblázatban foglalt éves IÁA-allokációk 50 %-át foglalhatják magukban. Az említett rendelet 22. cikke (3) bekezdése g) pontjának i. alpontjában említett táblázatnak külön azonosítania kell a programozásra rendelkezésre álló allokációkat és azon allokációkat, amelyeket nem lehet programozni.
(2) A Bizottság csak akkor hagy jóvá IÁA-prioritást tartalmazó programokat vagy azok bármely módosítását, amennyiben teljesülnek az allokáció programozott részében az (1) bekezdéssel összhangban meghatározott követelmények.
(3) Amint valamely tagállam elkötelezi magát a 2050-ig megvalósítandó klímasemleges Unió elérésére irányuló célkitűzés végrehajtása mellett, az (EU) 2021/1060 rendelet 24. cikkével összhangban kérelmet nyújthat be minden egyes, IÁA-ból támogatott program módosítására vonatkozóan, és felveheti azon nem programozott allokációkat, amelyek nem kerültek visszavonásra.
(4) A költségvetési kötelezettségvállalásokat az (EU) 2021/1060 rendelet 22. cikke (3) bekezdése g) pontjának i. alpontjában említett táblázat alapján kell megtenni. A nem programozott allokációkhoz kapcsolódó kötelezettségvállalások mindaddig nem használhatók fel kifizetésekre, és nem vehetők figyelembe az előfinanszírozásnak az említett rendelet 90. cikkével összhangban történő kiszámításakor, amíg azokat e cikk (3) bekezdésével összhangban a programozáshoz rendelkezésre nem bocsátják.
Az (EU) 2021/1060 rendelet 105. cikkétől eltérve, amennyiben a tagállam 2022-től kezdődően bármely adott év december 31-ig nem vállal kötelezettséget a klímasemleges Unió 2050-ig történő megvalósítására irányuló célkitűzés végrehajtására, a megelőző évre vonatkozó, nem programozott allokációkhoz kapcsolódó költségvetési kötelezettségvállalások teljes egészében visszavonásra kerülnek a következő évben.
8. cikk
A támogatás köre
(1) Az IÁA csak olyan tevékenységeket támogat, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a 2. cikkben meghatározott egyedi célkitűzéséhez, és amelyek hozzájárulnak a 11. cikkel összhangban létrehozott területi igazságos átmenet tervek végrehajtásához.
(2) Az IÁA az (1) bekezdéssel összhangban kizárólag a következő tevékenységeket támogatja:
a) |
kkv-kba – köztük mikrovállalkozásokba és induló innovatív vállalkozásokba – történő, gazdasági diverzifikációt, modernizációt és átalakulást eredményező termelőberuházások; |
b) |
új vállalkozások létrehozásába – többek között üzleti inkubátorházak és konzultációs szolgáltatások révén – történő, munkahelyteremtő beruházások; |
c) |
többek között egyetemek és kutatást végző közjogi szervezetek kutatási és innovációs tevékenységeibe történő, és a fejlett technológiák átadását előmozdító beruházások; |
d) |
a megfizethető tiszta energiát szolgáló technológiák, valamint rendszerek és infrastruktúrák, többek között energiatárolási technológiák bevezetésére és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló beruházások; |
e) |
az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (17) – többek között az abban meghatározott fenntarthatósági kritériumokkal – összhangban a megújuló energiába, valamint az energiahatékonyságba irányuló beruházások, többek között az energiaszegénység csökkentése céljából; |
f) |
az intelligens és fenntartható helyi mobilitásba – többek között a helyi közlekedési ágazat és a kapcsolódó infrastruktúra dekarbonizációjába – irányuló beruházások; |
g) |
távfűtési hálózatok helyreállítása és korszerűsítése a távfűtési rendszerek energiahatékonyságának javítása céljából, valamint a hőtermelésbe irányuló beruházások, feltéve, hogy a hőtermelő létesítmények energiaellátását kizárólag megújuló energiaforrások biztosítják; |
h) |
digitalizációra, digitális innovációra és digitális konnektivitásra irányuló beruházások; |
i) |
a barnamezős területek helyreállítására és szennyeződésmentesítésére, földterületek helyreállítására és többek között – szükség esetén – zöldinfrastruktúra- és rendeltetésmódosítási projektekre irányuló beruházások, figyelembe véve „a szennyező fizet” elvet; |
j) |
a körforgásos gazdaságnak többek között a hulladékmegelőzés, a hulladékcsökkentés, az erőforrás-hatékonyság, az újrafelhasználás, a javítás és az újrafeldolgozás révén történő előmozdítására irányuló beruházások; |
k) |
munkavállalók és álláskeresők továbbképzése és átképzése; |
l) |
munkakeresési támogatás álláskeresőknek; |
m) |
az álláskeresők aktív munkaerőpiaci befogadása; |
n) |
technikai segítségnyújtás; |
o) |
egyéb tevékenységek az oktatás és a társadalmi befogadás területén, kellően indokolt esetben ideértve a képzési központok, valamint a gyermek- és idősgondozási létesítmények céljára szolgáló infrastruktúrába irányuló beruházásokat is, a 11. cikkel összhangban a területi igazságos átmenet tervekben megjelöltek szerint. |
Ezenfelül az IÁA az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alkalmazásában támogatott területekként kijelölt területeken a kkv-któl eltérő vállalkozásokba irányuló termelőberuházásokat is támogathat feltéve, hogy az ilyen beruházásokat az e rendelet 11. cikke (2) bekezdésének h) pontjában előírt információk alapján a területi igazságos átmenet terv részeként jóváhagyták. Az ilyen beruházások csak akkor támogathatók, amennyiben szükségesek a területi igazságos átmenet terv végrehajtásához, amennyiben hozzájárulnak az Unió 2050-ig megvalósítandó klímasemleges gazdaságára való átálláshoz és a kapcsolódó környezetvédelmi célok eléréséhez, amennyiben támogatásuk munkahelyteremtéshez szükséges az azonosított területen, és amennyiben nem vezetnek az (EU) 2021/1060 rendelet 2. cikkének 27. pontjában meghatározottak szerinti áttelepítéshez.
Az IÁA támogathat a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésének elérését szolgáló beruházásokat is, feltéve, hogy az ilyen beruházásokat az e rendelet 11. cikke (2) bekezdésének i) pontjában előírt információk alapján a területi igazságos átmenet terv részeként jóváhagyták. Az ilyen beruházások csak akkor támogathatók, amennyiben szükségesek a területi igazságos átmenet terv végrehajtásához.
9. cikk
Kizárás a támogatás köréből
Az IÁA a következőket nem támogatja:
a) |
atomerőművek leszerelése vagy létesítése; |
b) |
dohány és dohánytermékek gyártása, feldolgozása és forgalmazása; |
c) |
a 651/2014/EU bizottsági rendelet (18) 2. cikkének 18. pontjában meghatározottak szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozások, kivéve, ha a támogatást engedélyezik a rendkívüli körülmények kezelése céljából megállapított ideiglenes állami támogatási szabályok alapján vagy csekély összegű támogatás keretében az energiaköltségeket csökkentő beruházások támogatására az energetikai átállási folyamattal összefüggésben; |
d) |
fosszilis tüzelőanyagok előállításával, feldolgozásával, szállításával, forgalmazásával, tárolásával vagy égetésével kapcsolatos beruházás. |
10. cikk
Az IÁA-források programozása
(1) Az IÁA-forrásokat azon régiókategóriákra vonatkozóan kell programozni, ahol az érintett területek találhatók, a 11. cikkel összhangban létrehozott, és a Bizottság által valamely program vagy programmódosítás részeként jóváhagyott területi igazságos átmenet tervek alapján. A programozott források egy vagy több egyedi program, illetve programokon belüli egy vagy több prioritás formáját öltik.
A Bizottság csak akkor hagy jóvá egy programot vagy annak bármely módosítását, ha a releváns területi igazságos átmenet tervben szereplő, az átállási folyamat által legkedvezőtlenebbül érintett területek azonosítása kellően indokolt, és a releváns területi igazságos átmenet terv összhangban áll az érintett tagállam integrált nemzeti energia- és klímatervével.
(2) Az IÁA-prioritás vagy -prioritások magukban foglalja/-ák a tagállami IÁA-allokációk egészéből vagy egy részéből álló IÁA-forrásokat és az (EU) 2021/1060 rendelet 27. cikkével összhangban átcsoportosított forrásokat. Az IÁA számára átcsoportosított ERFA- és ESZA+-források teljes összege nem haladhatja meg az említett prioritáshoz az e rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében említett források levonásával az IÁA-ból nyújtott támogatás összegének háromszorosát.
(3) Az (EU) 2021/1060 rendelet 112. cikkével összhangban, az IÁA-prioritásra vagy -prioritásokra vonatkozó társfinanszírozási arány, amely arra a régióra alkalmazandó, ahol a területi igazságos átmenet tervekben az e rendelet 11. cikkével összhangban azonosított terület vagy területek találhatók, nem lehet magasabb a következőknél:
a) |
85 % a kevésbé fejlett régiók esetében; |
b) |
70 % az átmeneti régiók esetében; |
c) |
50 % a fejlettebb régiók esetében. |
11. cikk
Területi igazságos átmenet tervek
(1) A tagállamok az érintett területek releváns helyi és regionális hatóságaival együtt a NUTS 3. szintű régióknak megfelelő egy vagy több érintett területre vagy azok részeire kiterjedő, egy vagy több területi igazságos átmenet tervet készítenek a II. mellékletben meghatározott mintával összhangban. Az említett területek az átállásból fakadó gazdasági és társadalmi hatások alapján a legkedvezőtlenebbül érintett területek, különös tekintettel a fosszilis tüzelőanyagok előállítása és felhasználása terén a munkavállalók várható alkalmazkodására vagy a várható munkahelymegszűnésekre és a legkibocsátásintenzívebb ipari létesítmények termelési folyamatainak átalakulási szükségleteire.
(2) Egy területi igazságos átmenet terv az alábbi elemeket tartalmazza:
a) |
a klímasemleges gazdaságra való nemzeti szintű átállási folyamat ismertetése, ideértve az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak, valamint az Unió 2050-ig megvalósítandó klímasemleges gazdaságának irányába történő átállás azon kulcslépéseinek menetrendjét, amelyek összhangban állnak az integrált nemzeti energia- és klímaterv legfrissebb változatával; |
b) |
az e bekezdés a) pontjában említett, az átállási folyamat által legkedvezőtlenebbül érintett, és az (1) bekezdéssel összhangban az IÁA által támogatandó területekként való azonosítás indokolása; |
c) |
a legkedvezőtlenebbül érintettként azonosított területek előtt álló átállási kihívások értékelése – ideértve az Unió 2050-ig megvalósítandó klímasemleges gazdaságára való átállás társadalmi, gazdasági és környezeti hatásait –, amely azonosítja az érintett munkahelyek és munkahelymegszűnések potenciális számát, az elnéptelenedési kockázatokat, valamint a 2030-ig teljesítendő és az említett területeken folytatott kibocsátásintenzív tevékenységek átalakításához vagy felszámolásához kapcsolódó fejlesztési szükségleteket és célkitűzéseket; |
d) |
az Unió 2050-ig megvalósítandó klímasemleges gazdaságára való átállás társadalmi, demográfiai, gazdasági, egészségügyi és környezeti hatásainak kezeléséhez nyújtott IÁA-támogatás várható hozzájárulásának ismertetése, ideértve a várható hozzájárulást a munkahelyteremtés- és megőrzés szempontjából; |
e) |
az egyéb releváns nemzeti, regionális vagy területi stratégiákkal és tervekkel való összhang értékelése; |
f) |
a partnerségi megállapodásokból álló irányítási mechanizmusok, a tervezett monitoring és értékelési intézkedések, valamint a felelős szervek ismertetése; |
g) |
a tervezett művelettípusok és az átállás hatásának enyhítéséhez való várható hozzájárulásuk ismertetése; |
h) |
a kkv-któl eltérő vállalkozásokba irányuló termelőberuházásokhoz nyújtandó támogatás esetén a támogatandó műveletek és vállalkozások indikatív listája és az ilyen támogatás szükségességének indokolása hiányelemzés útján, amely bemutatja, hogy a beruházás hiányában a várható munkahelymegszűnések száma meghaladná a létrehozott munkahelyek várható számát; |
i) |
a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésének elérését szolgáló beruházásokhoz nyújtandó támogatás esetén a támogatandó műveletek listája és azon indokolás, hogy ezek hozzájárulnak a klímasemleges gazdaságra való átálláshoz, és az üvegházhatásúgáz-kibocsátások jelentős, a 2003/87/EK irányelv alapján az ingyenes kiosztáshoz megállapított releváns referenciaértékeknél lényegesen alacsonyabb szintre való csökkenését eredményezik, és feltéve, hogy e műveletek jelentős számú munkahely védelméhez szükségesek; |
j) |
szinergiák és kiegészítő jelleg egyéb releváns uniós programokkal az azonosított fejlesztési szükségletek kezelése érdekében; és |
k) |
szinergiák és kiegészítő jelleg az igazságos átmenet mechanizmus egyéb pilléreiből származó tervezett támogatással. |
(3) Az (EU) 2021/1060 rendelet 8. cikkével összhangban a területi igazságos átmenet tervek elkészítésébe és végrehajtásába be kell vonni a releváns partnereket, és adott esetben az Európai Beruházási Bankot és az Európai Beruházási Alapot is.
(4) A területi igazságos átmenet terveknek összhangban kell állniuk az (EU) 2021/1060 rendelet 29. cikkében említett releváns területi stratégiákkal, valamint a releváns intelligens szakosodási stratégiákkal, az integrált nemzeti energia- és klímatervekkel és a szociális jogok európai pillérével.
Amennyiben az integrált nemzeti energia- és klímatervnek az (EU) 2018/1999 rendelet 14. cikke alapján történő naprakésszé tétele szükségessé teszi a területi igazságos átmenet terv felülvizsgálatát, az említett felülvizsgálatot az (EU) 2021/1060 rendelet 18. cikkével összhangban a félidős felülvizsgálat részeként kell elvégezni.
(5) Amennyiben a tagállamok élni kívánnak azzal a lehetőséggel, hogy az igazságos átmenet mechanizmus egyéb pillérei keretében kapjanak támogatást, a területi igazságos átmenet terveiknek meg kell határozniuk az említett pillérek keretében támogatni tervezett ágazatokat és tematikus területeket.
12. cikk
Mutatók
(1) A III. mellékletben meghatározott közös kimeneti és eredménymutatókat, valamint – ha azt a területi igazságos átmenet terv kellően indokolja – a programspecifikus kimeneti és eredménymutatókat az (EU) 2021/1060 rendelet 16. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) pontjával, 22. cikke (3) bekezdése d) pontjának ii. alpontjával és 42. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban kell használni.
(2) A kimeneti mutatók esetében a kiindulási értéket nullában kell meghatározni. A 2024-re meghatározott mérföldkövek és a 2029-re meghatározott célértékek kumulatívak. Miután a Bizottság jóváhagyta az (EU) 2021/1060 rendelet 18. cikkének (3) bekezdése értelmében benyújtott programmódosítási kérelmet, a célértékeket nem lehet felülvizsgálni.
(3) Amennyiben valamely IÁA-prioritás a 8. cikk (2) bekezdésének k), l) vagy m) pontjában említett tevékenységeket támogat, a résztvevőkre vonatkozó mutatók adatait csak akkor kell továbbítani, amennyiben az említett résztvevőre vonatkozó, a III. melléklettel összhangban előírt valamennyi adat rendelkezésre áll.
13. cikk
Pénzügyi korrekciók
A program végső teljesítményjelentésének vizsgálata alapján a Bizottság az (EU) 2021/1060 rendelet 104. cikkével összhangban pénzügyi korrekciókat hajthat végre, amennyiben az egy vagy több kimeneti mutatóra vonatkozóan meghatározott célérték kevesebb mint 65 %-a teljesült.
A pénzügyi korrekcióknak arányosaknak kell lenniük az elért eredményekkel, és azok nem alkalmazandók, amennyiben a célértékek teljesítésének elmulasztására társadalmi-gazdasági vagy környezeti tényezők hatásainak, az érintett tagállamban a gazdasági vagy környezeti feltételekben bekövetkező jelentős változásoknak köszönhetően, vagy az érintett prioritások végrehajtását súlyos mértékben érintő vis maior okán kerül sor.
14. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság 2025. június 30-ig felülvizsgálja az IÁA végrehajtását a 2. cikkben meghatározott egyedi célkitűzés tekintetében, figyelembe véve az (EU) 2020/852 rendelet esetleges módosításait és az Uniónak a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról, valamint a 401/2009/EK és az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletben (európai klímarendelet) meghatározott éghajlat-politikai célkitűzéseit, valamint a Fenntartható Európa beruházási terv végrehajtásának alakulását. Ennek alapján a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyhez jogalkotási javaslatokat is csatolhat.
15. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2021. június 24-én.
az Európai Parlament részéről
az elnök
D. M. SASSOLI
a Tanács részéről
az elnök
A. P. ZACARIAS
(1) HL C 290., 2020.9.1., 1. o.
(2) HL C 311., 2020.9.18., 55. o. és HL C 429., 2020.12.11., 240. o.
(3) HL C 324., 2020.10.1., 74. o.
(4) Az Európai Parlament 2021. május 18-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. június 7-i határozata.
(5) HL L 282., 2016.10.19., 4. o.
(6) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (lásd e Hivatalos Lap 159 oldalát).
(7) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1058 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról (lásd e Hivatalos Lap 60 oldalát).
(8) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1057 rendelete (2021. június 24.) az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) létrehozásáról és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 21 oldalát).
(9) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).
(10) Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).
(11) A Tanács (EU) 2020/2094 rendelete (2020. december 14.) a Covid19-válság utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról (HL L 433. I, 2020.12.22., 23. o.).
(12) A Bizottság ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).
(13) Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).
(14) Az Európai Parlament és a Tanács 1059/2003/EK rendelete (2003. május 26.) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.).
(15) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).
(16) Az Európai Parlament és a Tanács 166/2006/EK rendelete (2006. január 18.) az Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás létrehozásáról, valamint a 91/689/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 33., 2006.2.4., 1. o.).
(17) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).
(18) A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).
I. MELLÉKLET
TAGÁLLAMI ALLOKÁCIÓK
|
Az Európai Uniós Helyreállítási Eszközből származó allokációk |
MFF-forrásokból származó allokációk |
Allokációk teljes összege |
A tagállamok részesedése a teljes összegből |
Belgium |
95 |
71 |
166 |
0,95 % |
Bulgária |
673 |
505 |
1 178 |
6,73 % |
Csehország |
853 |
640 |
1 493 |
8,53 % |
Dánia |
46 |
35 |
81 |
0,46 % |
Németország |
1 288 |
966 |
2 254 |
12,88 % |
Észtország |
184 |
138 |
322 |
1,84 % |
Írország |
44 |
33 |
77 |
0,44 % |
Görögország |
431 |
324 |
755 |
4,31 % |
Spanyolország |
452 |
339 |
790 |
4,52 % |
Franciaország |
535 |
402 |
937 |
5,35 % |
Horvátország |
97 |
72 |
169 |
0,97 % |
Olaszország |
535 |
401 |
937 |
5,35 % |
Ciprus |
53 |
39 |
92 |
0,53 % |
Lettország |
100 |
75 |
174 |
1,00 % |
Litvánia |
142 |
107 |
249 |
1,42 % |
Luxemburg |
5 |
4 |
8 |
0,05 % |
Magyarország |
136 |
102 |
237 |
1,36 % |
Málta |
12 |
9 |
21 |
0,12 % |
Hollandia |
324 |
243 |
567 |
3,24 % |
Ausztria |
71 |
53 |
124 |
0,71 % |
Lengyelország |
2 000 |
1 500 |
3 500 |
20,00 % |
Portugália |
116 |
87 |
204 |
1,16 % |
Románia |
1 112 |
834 |
1 947 |
11,12 % |
Szlovénia |
134 |
101 |
235 |
1,34 % |
Szlovákia |
239 |
179 |
418 |
2,39 % |
Finnország |
242 |
182 |
424 |
2,42 % |
Svédország |
81 |
61 |
142 |
0,81 % |
EU-27 |
10 000 |
7 500 |
17 500 |
100,00 % |
Az összegek millió EUR-ban, 2018-as árakon és a technikai segítségnyújtási és igazgatási kiadási célú levonások előtt értendők (előfordulhat, hogy a végösszegek a le- vagy felkerekítések miatt nem egyeznek).
II. MELLÉKLET
MINTA A TERÜLETI IGAZSÁGOS ÁTMENET TERVEKHEZ
1.
Az átállási folyamat felvázolása és a tagállam legkedvezőtlenebbül érintett területeinek azonosítása
Szövegmező [12000] |
Hivatkozás: a 11. cikk (2) bekezdésének a) pontja
|
Hivatkozás: a 11. cikk (2) bekezdésének b) pontja
|
Hivatkozás: 6. cikk
|
2.
Az átállási kihívások értékelése az egyes azonosított területek vonatkozásában
2.1.
Az Unió 2050-ig megvalósítandó klímasemleges gazdaságára való átállás gazdasági, társadalmi és területi hatásainak értékeléseHivatkozás: a 11. cikk (2) bekezdésének c) pontja
Szövegmező [12000] |
Az érintett gazdasági tevékenységek és ipari ágazatok azonosítása, megkülönböztetve a következőket:
Mindkét ágazattípus esetében:
|
2.2.
Fejlesztési szükségletek és célkitűzések 2030-ig, az Unió klímasemleges gazdaságának 2050-ig történő megvalósítása érdekébenHivatkozás: a 11. cikk (2) bekezdésének d) pontja
Szövegmező [6000] |
|
2.3.
Összhang más releváns nemzeti, regionális vagy területi stratégiákkal és tervekkelHivatkozás: a 11. cikk (2) bekezdésének e) pontja
Szövegmező [6000] |
|
2.4.
Tervezett művelettípusok
Szövegmező [12000] |
Hivatkozás: a 11. cikk (2) bekezdésének g) pontja
|
Hivatkozás: a 11. cikk (2) bekezdésének h) pontja
Csak akkor töltendő ki, ha a kkv-któl eltérő vállalkozásokba irányuló termelőberuházásokhoz nyújtanak támogatást:
|
A területi igazságos átmenet tervek felülvizsgálata nyomán tegye naprakésszé vagy töltse ki ezt a pontot, az ilyen támogatás nyújtására vonatkozó döntés függvényében.
Hivatkozás: a 11. cikk (2) bekezdésének i) pontja
Csak akkor töltendő ki, ha a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésének elérését szolgáló beruházásokhoz nyújtanak támogatást:
|
A területi igazságos átmenet tervek felülvizsgálata nyomán tegye naprakésszé vagy töltse ki ezt a pontot, az ilyen támogatás nyújtására vonatkozó döntés függvényében.
Hivatkozás: a 11. cikk (2) bekezdésének j) pontja
|
Hivatkozás: a 11. cikk (2) bekezdésének k) pontja és a 11. cikk (5) bekezdése
|
3.
Irányítási mechanizmusokHivatkozás: a 11. cikk (2) bekezdésének f) pontja
Szövegmező [5000] |
3.1.
Partnerség
|
3.2.
Monitoring és értékelés
|
3.3.
Koordinációs és monitoring szerv/szervek
A terv végrehajtásának koordinálásáért és monitoringjáért felelős szerv vagy szervek és ezek szerepe |
4.
Programspecifikus kimeneti vagy eredménymutatókHivatkozás: a 12. cikk (1) bekezdése
Csak akkor töltendő ki, ha programspecifikus mutatókat terveznek:
|
1. táblázat
Kimeneti mutatók
Egyedi célkitűzés |
Azonosító [5] |
Mutató [255] |
Mértékegység |
Mérföldkő (2024) |
Célérték (2029) |
|
|
|
|
|
|
2. táblázat
Eredménymutatók
Egyedi célkitűzés |
Azonosító [5] |
Mutató [255] |
Mértékegység |
Alapérték vagy referenciaérték |
Referenciaév |
Célérték (2029) |
Adatforrás [200] |
Megjegyzések [200] |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
III. MELLÉKLET
AZ IGAZSÁGOS ÁTMENET ALAPRA VONATKOZÓ KÖZÖS KIMENETI MUTATÓK ÉS KÖZÖS EREDMÉNYMUTATÓK (1)
REGIO közös kimeneti mutatók (RCO) és REGIO közös eredménymutatók (RCR) |
|
Kimenetek |
Eredmények |
RCO 01 – Támogatott vállalkozások (ebből: mikro-, kis-, közép-, illetve nagyvállalkozás) (*1) RCO 02 – Vissza nem térítendő támogatásban részesített vállalkozások RCO 03 – Pénzügyi eszközök által támogatott vállalkozások RCO 04 – Nem pénzügyi támogatásban részesített vállalkozások RCO 05 – Támogatott induló vállalkozások RCO 07 – Közös kutatási projektekben részt vevő kutatást végző szervezetek RCO 10 – Kutatást végző szervezetekkel együttműködő vállalkozások RCO 121 – A 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése érdekében támogatott vállalkozások |
RCR 01 – Támogatott szervezetekben létrehozott munkahelyek RCR 102 – Támogatott szervezetekben létrehozott kutatói állások RCR 02 – A közpénzből származó támogatásokhoz kapcsolódó magánberuházások (ebből: vissza nem térítendő támogatások és pénzügyi eszközök) (*1) RCR 03 – Termék- vagy folyamatinnovációt bevezető kkv-k RCR 04 – Marketing- vagy szervezési innovációt bevezető kkv-k RCR 05 – Vállalkozáson belüli innovációs tevékenységet folytató kkv-k RCR 06 – Az Európai Szabadalmi Hivatalhoz benyújtott szabadalmi bejelentések RCR 29a – A 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások becslése a támogatott vállalkozások esetében |
RCO 13 – Vállalkozásoknak kifejlesztett digitális szolgáltatások, termékek és folyamatok értéke |
RCR 11 – Új és korszerűsített közcélú digitális szolgáltatások, termékek és folyamatok felhasználói RCR 12 – Vállalkozások által kifejlesztett, új és korszerűsített digitális szolgáltatások, termékek és folyamatok felhasználói |
RCO 15 – Létrehozott vállalkozói inkubátor kapacitás |
RCR 17 – A piacon fennmaradó vállalkozások RCR 18 – Az inkubátorház létrehozása után inkubátorszolgáltatásokat igénybe vevő kkv-k |
RCO 101 – Intelligens szakosodási, ipari átállási és vállalkozási célú készségfejlesztésbe beruházó kkv-k |
RCR 97 – A kkv-kban támogatott tanulószerződéses gyakorlati képzések RCR 98 – A kkv-k intelligens szakosodási, ipari átállási és vállalkozási célú készségfejlesztést elvégző alkalmazottjai (készségtípusok szerinti bontásban: műszaki, irányítási, vállalkozói, környezetvédelemmel kapcsolatos, egyéb) (*1) |
RCO 18 – Jobb energiahatékonyságú lakóingatlanok RCO 19 – Jobb energiahatékonyságú középületek RCO 20 – Újonnan épült vagy felújított távfűtés- és távhűtés-hálózatok vezetékei RCO 104 – Nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő egységek száma |
RCR 26 – Éves elsődleges energiafogyasztás (ebből: lakóépületek, középületek, vállalkozások, egyéb) (*1) RCR 29 – Becsült üvegházhatásúgáz-kibocsátások |
RCO 22 – Megújuló energiát előállító új termelőkapacitás (ebből: villamos energia, hőenergia) (*1) |
RCR 31 – Összes előállított megújuló energia (ebből: villamos energia, hőenergia) (*1) RCR 32 – Megújuló energia céljából létesített addicionális működési kapacitás |
RCO 34 – Addicionális hulladék-újrafeldolgozási kapacitás RCO 107 – Szelektív hulladékgyűjtő létesítményekbe irányuló beruházások RCO 119 – Újrafelhasználásra előkészített hulladék |
RCR 47 – Újrafeldolgozott hulladék RCR 48 – Nyersanyagként felhasznált újrafeldolgozott hulladék |
RCO 36 – Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodástól eltérő célokból támogatott környezetbarát infrastruktúra RCO 38 – Támogatott helyreállított földterület nagysága RCO 39 – Felszerelt légszennyezés-megfigyelő rendszerekkel ellátott terület |
RCR 50 – Levegőminőség-javítási intézkedésekből profitáló lakosság (*2) RCR 52 – Zöld területek, szociális lakhatás, gazdasági vagy egyéb használatok céljára használt helyreállított terület |
RCO 55 – Új villamos- és metróvonalak hossza RCO 56 – Átépített vagy korszerűsített villamos- és metróvonalak hossza RCO 57 – Környezetbarát járművek kapacitása a közösségi közlekedésben RCO 58 – Támogatott célzott kerékpáros infrastruktúra RCO 60 – Új vagy korszerűsített digitalizált városi közlekedési rendszerekkel rendelkező városok és települések |
RCR 62 – Az új vagy korszerűsített közösségi közlekedés éves felhasználói RCR 63 – Az új vagy korszerűsített villamos- és metróvonalak éves felhasználói RCR 64 – A célzott kerékpáros infrastruktúra éves felhasználói |
RCO 61 – A foglalkoztatási szolgálatok új vagy korszerűsített létesítményeinek alapterülete |
RCR 65 – A foglalkoztatási szolgálatok új vagy korszerűsített létesítményeinek éves felhasználói |
RCO 66 – Az új vagy korszerűsített gyermekgondozási létesítmények osztálytermi kapacitása RCO 67 – Az új vagy korszerűsített oktatási létesítmények osztálytermi kapacitása |
RCR 70 – Az új vagy korszerűsített gyermekgondozási létesítmények éves felhasználói RCR 71 – Az új vagy korszerűsített oktatási létesítmények éves felhasználói |
RCO 113 – A marginalizált közösségek, az alacsony jövedelmű háztartások és a hátrányos helyzetű csoportok társadalmi-gazdasági befogadását szolgáló integrált intézkedések keretébe tartozó projektek által érintett lakosság (*2) |
|
RCO 69 – Az új vagy korszerűsített egészségügyi ellátó létesítmények kapacitása RCO 70 – Az új vagy korszerűsített szociális ellátó intézmények kapacitása (a lakások kivételével) |
RCR 72 – Az új vagy korszerűsített e-egészségügyi szolgáltatások éves felhasználói RCR 73 – Az új vagy korszerűsített egészségügyi ellátó létesítmények éves felhasználói RCR 74 – Az új vagy korszerűsített szociális ellátó intézmények éves felhasználói |
Közös azonnali kimeneti mutatók (EECO) és közös azonnali eredménymutatók (EECR) a résztvevőkre vonatkozóan (2) , (3) |
|
Kimenetek |
Eredmények |
EECO 01 – munkanélküliek, ideértve a tartósan munkanélkülieket is (*2) EECO 02 – tartósan munkanélküliek (*2) EECO 03 – inaktív személyek (*2) EECO 04 – alkalmazottak, ideértve az önfoglalkoztatókat is (*2) EECO 05 – 18 év alatti gyermekek száma (*2) EECO 06 – 18 és 29 év közötti fiatalok (*2) EECO 07 – a legalább 55 éves résztvevők száma (*2) EECO 08 – legfeljebb alsó középfokú (ISCED 0–2) végzettséggel rendelkező személyek (*2) EECO 09 – felső középfokú (ISCED 3) vagy posztszekunder (ISCED 4) végzettséggel rendelkező személyek (*2) EECO 10 – felsőfokú (ISCED 5–8) végzettséggel rendelkező személyek (*2) EECO 11 – a résztvevők összlétszáma (4) |
EECR 01 – kilépéskor munkát kereső résztvevők (*2) EECR 02 – kilépéskor oktatásban vagy képzésben résztvevők (*2) EECR 03 – kilépéskor képesítést szerző résztvevők (*2) EECR 04 – kilépéskor foglalkoztatásban – beleértve az önfoglalkoztatást is – levő résztvevők (*2) |
(1) A mutatókat csoportosítva tüntetjük fel, hogy könnyebben összevethetők legyenek a más alapspecifikus rendeletekben szereplő mutatókkal.
(*1) A bontás a programozáshoz nem szükséges, csak a jelentéstételhez.
(*2) A jelentett adatok a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.) 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően személyes adatoknak minősülnek.
(2) A résztvevőkre vonatkozó valamennyi kimeneti és eredménymutatót jelenteni kell.
(3) A személyes adatokat nem szerint kell bontani (nők, férfiak, nem bináris személyek, a nemzeti jog szerint).
Ha bizonyos eredmények nem lehetségesek, ezen eredményeknél nem kell adatokat gyűjteni vagy jelenteni.
Adott esetben a közös kimeneti mutatókat a művelet célcsoportja alapján lehet jelenteni.
Ha az adatokat nyilvántartásokból vagy egyenértékű forrásokból gyűjtik, a tagállamok nemzeti fogalommeghatározásokat használhatnak.
(4) Ezen mutatót a foglalkoztatási viszonyra vonatkozó közös kimeneti mutatók alapján automatikusan kell kiszámítani.