This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021D1877
Commission Implementing Decision (EU) 2021/1877 of 22 October 2021 on the framework of inclusion measures of the Erasmus+ and European Solidarity Corps Programmes 2021-2027 (Text with EEA relevance)
A Bizottság (EU) 2021/1877 végrehajtási határozata (2021. október 22.) az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület program által felölelt inklúziós intézkedések 2021–2027-re vonatkozó keretéről (EGT-vonatkozású szöveg)
A Bizottság (EU) 2021/1877 végrehajtási határozata (2021. október 22.) az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület program által felölelt inklúziós intézkedések 2021–2027-re vonatkozó keretéről (EGT-vonatkozású szöveg)
C/2021/7493
HL L 378., 2021.10.26, p. 15–21
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
2021.10.26. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 378/15 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2021/1877 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2021. október 22.)
az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület program által felölelt inklúziós intézkedések 2021–2027-re vonatkozó keretéről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 165. cikke (4) bekezdésére és 166. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Erasmus+ elnevezésű uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. május 20-i (EU) 2021/817 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikkére,
tekintettel az Európai Szolidaritási Testület program létrehozásáról, valamint az (EU) 2018/1475 és a 375/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. május 20-i (EU) 2021/888 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az Európai Tanács több alkalommal is jelezte, hogy az Erasmus+ programot meg kell erősíteni és ki kell terjeszteni. Ezen túlmenően az 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott Erasmus+ program (2014–2020) félidős értékelésével és a programot felváltó programmal (4) kapcsolatos konzultációk résztvevői hangsúlyozták, hogy az Erasmus+ program hatályát, struktúráját és megvalósítási mechanizmusait illetően folytonosságra van szükség. Ugyanakkor számos javítanivalóra is felhívták a figyelmet, így például arra, hogy az Erasmus+ programot a kedvezményezettek számára inkluzívabbá, egyszerűbbé és könnyebben kezelhetővé kell tenni. |
(2) |
Mind az Erasmus+ rendelet, mind pedig az Európai Szolidaritási Testületről szóló rendelet előírja, hogy a Bizottságnak ki kell dolgoznia a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek (5) részvételének növelésére irányuló inklúziós intézkedések keretét. Figyelembe véve az Erasmus+ program és az Európai Szolidaritási Testület program egyes célcsoportjai (az Erasmus+ programban a „kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek” célcsoportja, az Európai Szolidaritási Testület programban pedig a „kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok” célcsoportja) közötti hasonlóságokat, a két program végrehajtási struktúráinak közös jellegét, valamint a finanszírozási struktúra hasonlóságait, az inklúziós intézkedésekhez egy közös keretet kell létrehozni. |
(3) |
Az inklúziós intézkedések keretének létrehozásakor figyelembe kell venni az (EU) 2021/947 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) III. mellékletének 4. pontjában felsorolt, a globális kihívásokkal kapcsolatos beavatkozási területeket, valamint a 2021–2024-es időszakra szóló, sportra vonatkozó európai uniós munkatervet. A különböző szervezetek – így a programok keretében támogatásban részesülő jogalanyok – kulcsszerepet játszanak az inklúzió megvalósításában, különösen a szervezetfejlesztésben, az inklúziós projektek és a hozzáférhetőségi követelmények kezeléséhez szükséges kapacitás megszerzésében és kiépítésében, az inklúziónak a szervezet egészén belüli előmozdításában, valamint a résztvevők megszólításában és támogatásában a projekt előtt, alatt és után. |
(4) |
Néhány esetben a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek pénzügyi okokból kifolyólag kisebb valószínűséggel vesznek részt a programokban, akár gazdasági helyzetük miatt, akár a sajátos helyzetükből adódó magasabb részvételi költségek miatt, ami gyakori eset a fogyatékossággal élő személyeknél. Ilyen esetekben a részvételüket célzott pénzügyi támogatással lehet elősegíteni. |
(5) |
A kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek számára rendelkezésre álló célzott intézkedésekkel kapcsolatos ismeretek hiánya e célcsoportok kisebb mértékű részvételét eredményezheti. Nagyobb erőfeszítésre van szükség az információk terjesztése, valamint a meglévő lehetőségekkel és az azokhoz való hozzáférés módjával kapcsolatos tájékozottság és tudatosság növelése érdekében. |
(6) |
A szervezeteket arra kérjük, hogy szükségleteiknek és közösségük szükségleteinek megfelelően helyezzenek hangsúlyt az inklúzióra és a sokszínűségre. A szervezeteiken belül kifejezetten az inklúzióval és a sokszínűséggel, valamint a kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevőkkel foglalkozó munkatársak számára előnyös lehet, ha partnerként együttműködnek olyan személyekkel, akik más szervezeteken belül hasonló területen működnek, így elősegítve a kevesebb lehetőséggel rendelkező emberek támogatását. Különböző formában megvalósuló támogatási intézkedések – például képzések, a partnerektől való tanulási tevékenységek és szakmai látogatási lehetőségek – szervezhetők az ezzel kapcsolatos kapacitásuk növelése érdekében. |
(7) |
A kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevők határozott, támogató jellegű felkarolása kulcsfontosságú ahhoz, hogy meg lehessen szüntetni a programokban való teljeskörű részvételük útjában álló akadályokat. |
(8) |
Az inklúzió és a sokszínűség része a finanszírozási kérelmek kiválasztása és a pénzügyi támogatás elosztása során alkalmazott kritériumoknak. A támogatások odaítélésének folyamatában elsőbbséget élvezhetnek azok a magas színvonalú projektek, amelyek kifejezetten foglalkoznak az inklúzió és a sokféleség kérdésével, és amelyekben kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevők vesznek részt. |
(9) |
A kevesebb lehetőséggel rendelkező személyeket saját személyes környezetükben kell megszólítani a módszernek az ő sajátos információs és hozzáférhetőségi szükségleteikhez való igazítása révén. Az alulreprezentált csoportok tájékoztatásának egyik fontos sikertényezője az e célcsoportokkal foglalkozó érdekelt felekkel való együttműködés, valamint a felhasználók helyi és regionális szintű bevonása. |
(10) |
A konkrét mutatókat alkalmazó célzott nyomonkövetési tevékenységek minőségi és mennyiségi adatokat szolgáltathatnak annak érdekében, hogy fokozatosan támogassák a programok keretében rendelkezésre álló költségvetés még inkább stratégiai jellegű és célzottabb felhasználását. |
(11) |
Előfordulhat, hogy nemzeti szinten már léteznek inklúziós intézkedések. Az ilyen és az e keret által bevezetett intézkedések egymást kiegészítő jellege és a köztük megvalósuló szinergiák révén hatékonyabb módon valósulhat meg a kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevők megszólítása és támogatása. |
(12) |
E határozatnak és a hozzá kapcsolódó, inklúzióra vonatkozó cselekvési terveknek tiszteletben kell tartaniuk az alapvető jogokat, és tekintetbe kell venniük az Európai Unió Alapjogi Chartája (7) által elismert elveket. Biztosítaniuk kell továbbá a megkülönböztetésmentességhez való jog teljeskörű tiszteletben tartását, és elő kell mozdítaniuk a Charta 21. cikkének alkalmazását. |
(13) |
Az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület program inkluzívabbá és sokszínűbbé tételének folyamatában különféle szereplők vesznek részt, akik segítik az ötletek és új vagy továbbfejlesztett mechanizmusok kidolgozását, és alapvető motorai a befogadásra és a sokszínűségre irányuló erőfeszítéseknek, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy
(1) Ez a határozat létrehozza az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület programon belüli inklúziós intézkedéseknek a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret időtartamára szóló keretét.
(2) Meghatározza a keret célkitűzéseit, valamint a végrehajtandó fellépéseket és mechanizmusokat.
2. cikk
Az inklúziós intézkedések keretének célkitűzései
(1) Az inklúziós intézkedések keretének általános célja, hogy megkönnyítse a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek számára az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület programhoz való hozzáférést, biztosítsa olyan intézkedések bevezetését, amelyek felszámolják az ilyen hozzáférést esetlegesen akadályozó tényezőket, valamint hogy alapul szolgáljon a mellékletben meghatározott további végrehajtási iránymutatáshoz. Azon alapelv tükrében, miszerint a programokat mindenki számára hozzáférhetővé kell tenni, az egyéneket esetlegesen hátráltató akadályoktól függetlenül, elő kell segíteni a „senkit nem hagyunk hátra” elv megvalósítását és a társadalmak befogadóbbá válását.
(2) Az inklúziós intézkedések keretének négy konkrét célkitűzése van:
a) |
a befogadás és a sokféleség horizontális prioritásként és vezérelvként való általános érvényesítése; |
b) |
annak biztosítása, hogy a programok kialakításán és a fellépésekre elkülönített költségvetésen belül inkluzív elemek és mechanizmusok álljanak rendelkezésre, és hogy az inklúzió és a sokszínűség a programirányítás valamennyi szakaszában központi szerepet kapjon; |
c) |
közös álláspont kialakítása azzal kapcsolatban, hogy kik tekintendők kevesebb lehetőséggel rendelkező személynek, és a sokszínűség pozitív megközelítésének előmozdítása; |
d) |
a kedvezményezett szervezetek támogatása az inklúzióval és a sokszínűséggel foglalkozó, minél több magas színvonalú projekt létrehozásában, valamint a projektek inklúzióra és sokszínűségre törekvő módon való tervezésében és végrehajtásában. |
(3) E határozat melléklete tartalmazza azon intézkedések nem teljeskörű felsorolását, amelyeket a Bizottság annak érdekében hozott és fog meghozni, hogy iránymutatást nyújtson az inklúziós intézkedéseknek az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület program keretében való végrehajtásához.
II. FEJEZET
INTEGRÁCIÓS INTÉZKEDÉSEK
3. cikk
Tanulási formák
A programoknak rugalmas és hozzáférhető tanulási formákat kell kínálniuk, hogy minél nagyobb célcsoportok elérését tegyék lehetővé, és ezáltal növeljék a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek integrációját az oktatási és képzési, ifjúsági, sport- és szolidaritási tevékenységekbe.
4. cikk
A kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevők támogatása
Olyan – megfelelő finanszírozású – mechanizmusoknak, például előkészítő látogatásoknak, nyelvi támogatásnak, megerősített mentorálásnak és tanácsadásnak kell rendelkezésre állniuk, amelyek a kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevőknek a programokban való részvételük előtti, alatti és utáni megfelelő felkészítését és támogatását célozzák.
5. cikk
Szervezetek támogatása
Mechanizmusokat kell bevezetni a következők érdekében:
a) |
a szervezetek támogatása az inklúzió megvalósításában, különösen a szervezetfejlesztés, a hozzáférhetőség és a kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevőkkel való interakció tekintetében, a projekt előtt, alatt és után. Ez történhet az olyan munkatársaknak szóló támogató tevékenységek, például képzés és tematikus hálózatépítési lehetőségek formájában, akik a szervezeteken belül kifejezetten az inklúzióval és a sokszínűséggel foglalkoznak, hogy egymással együtt dolgozva tudják elősegíteni a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek támogatását és az inkluzív kiválasztási eljárások érvényesítését; |
b) |
a szervezetek mint kulcsfontosságú szereplők támogatása abban, hogy meg tudják szólítani a kevesebb lehetőséggel rendelkező potenciális résztvevőket, és felhívják figyelmüket a programok által számukra kínált különböző lehetőségekre és támogatási mechanizmusokra. |
6. cikk
Pénzügyi támogatás
(1) A programoknak megfelelő szintű pénzügyi támogatást kell nyújtaniuk a kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevők számára, így segítve azon akadályok felszámolását, amelyek gátolják őket abban, hogy társaikkal egyenlő feltételek mellett vegyenek részt a program tevékenységeiben. Ez magában foglalja az ilyen jellegű támogatás odaítéléséhez legmegfelelőbb mechanizmusok figyelembevételét is.
(2) A programoknak fokozott pénzügyi támogatást kell biztosítaniuk a kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevőkkel foglalkozó szervezetek számára, elismerve azokat a további erőfeszítéseket, amelyeket a szóban forgó célcsoportok projekttevékenységeikbe való hatékony bevonása érdekében tettek.
7. cikk
Kiválasztási folyamat
A támogatás odaítélésének folyamatában előnyben részesíthetők azok a magas színvonalú projektek, amelyek kifejezetten foglalkoznak a kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevők befogadásával és bevonásával.
8. cikk
A programdokumentumok felhasználóbarát jellege
A programok keretében biztosítani kell, hogy a kérelem és a referenciadokumentumok felhasználóbarátak, hozzáférhetők és több nyelven elérhetők legyenek. Ezeknek a dokumentumoknak világos szerkezetűnek kell lenniük, és egyszerű nyelvezetet kell használniuk, hogy illeszkedjenek a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek igényeihez.
9. cikk
Képzési tevékenységek
A programok keretében finanszírozás nyújtható többek között szakértőknek, szakembereknek, szervezetek munkatársainak és résztvevőknek a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek befogadását célzó képzési tevékenységekhez. E képzési tevékenységeknek arra kell irányulniuk, hogy lehetőségeket teremtsenek a bevált gyakorlatok cseréjére, fejlesszék a kompetenciákat és ösztönözzék az inklúziós intézkedésekkel kapcsolatos innovatív ötleteket.
10. cikk
Támogató megközelítés
A programok minőségi támogatást nyújtanak az inklúziós intézkedésekhez az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület nemzeti irodáin és az Európai Oktatási és Kulturális Végrehajtó Ügynökségen (EACEA), valamint olyan struktúrákon keresztül, mint a magas szintű tanulási és képzési lehetőségeket nyújtó erőforrásközpont (SALTO, befogadás és sokszínűség).
11. cikk
Kommunikációs tevékenységek
A programok által kínált lehetőségekkel és az inklúziót támogató mechanizmusokkal kapcsolatos tájékoztatást és figyelemfelhívást esetlegesen át kell dolgozni a kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevők minden egyes kategóriája esetében és hozzá kell igazítani a programok nemzeti és ágazatspecifikus kontextusához. Ennek érdekében célszerű, ha a végrehajtó szervezetek megfelelő és hozzáférhető tájékoztató anyagokat biztosítanak, különböző tájékoztatási és információs csatornákat hoznak létre, megosztják egymással a bevált gyakorlatokat, és proaktívan felveszik a kapcsolatot az inklúzió és a sokszínűség területén tevékenykedő szervezetekkel. Ezeket a feladatokat elsősorban az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület nemzeti irodáinak kell ellátniuk. E feladatok végrehajtásának támogatása érdekében az inklúzióért és a sokszínűségért felelős tisztviselőket kell kinevezni a nemzeti irodákba.
III. FEJEZET
NYOMON KÖVETÉS ÉS JELENTÉSTÉTEL
12. cikk
Nyomonkövetési tevékenységek
(1) A programok időtartama alatt különösen a Bizottságnak, valamint az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület nemzeti irodáinak és az EACEA-nak a releváns információkra vonatkozóan adatgyűjtést kell végeznie különböző források, mint például a programok végrehajtását támogató informatikai eszközök vagy a résztvevők körében végzett felmérések segítségével.
(2) A nyomonkövetési feladatokat a Bizottság végzi az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület nemzeti irodáinak és az EACEA-nak a segítségével, valamint eseti elemzések révén, tiszteletben tartva az érzékeny személyes adatok kezelésére alkalmazandó adatvédelmi szabályokat és eljárásokat.
13. cikk
Inklúziós cselekvési tervek
(1) Az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület nemzeti irodái munkaprogramjuk szerves részeként inklúziós cselekvési terveket dolgoznak ki az inklúziós intézkedések ezen keretrendszere alapján, különös figyelmet fordítva a programokhoz való hozzáférés tekintetében az adott országban tapasztalható sajátos kihívásokra. A tagállamok rendszeresen jelentést tesznek a Bizottságnak az inklúziós cselekvési tervük végrehajtása terén elért előrehaladásról.
(2) A Bizottság rendszeresen nyomon követi az említett inklúziós cselekvési tervek végrehajtását.
(3) A Bizottság szükség esetén ajánlásokat és észrevételeket nyújt be a nemzeti irodáknak az inklúziós cselekvési terveikkel kapcsolatban, a cselekvési tervek kialakításának, végrehajtásának és tartalmuk nyomon követésének javítása céljából.
14. cikk
Jelentéstétel
A Bizottság rendszeresen jelentéseket tesz közzé az inklúziós intézkedések végrehajtása terén elért előrehaladásról, különösen a programok félidős értékelése és éves jelentéstételek révén.
15. cikk
Egymást kiegészítő jelleg és szinergiák
(1) Az inklúziós intézkedések végrehajtása során a nemzeti irodák biztosíthatják az inklúziót célzó egyéb meglévő nemzeti intézkedésekkel való kiegészítő jelleget annak érdekében, hogy ezek az erőfeszítések a kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevők szempontjából a lehető legkedvezőbb hatást fejtsék ki.
(2) Törekedni kell a más uniós alapokkal és nemzeti alapokkal való szinergiákra, hogy a kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek szempontjából a lehető legnagyobb hatást lehessen kifejteni és őket fokozottan lehessen támogatni.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
16. cikk
Közös alkotás
(1) A programok inkluzívabbá és sokszínűbbé tétele érdekében ezen intézkedések végrehajtását a közös alkotás szellemében, az érintett érdekelt felekkel, különösen az inklúzió és a sokszínűség területén tevékenykedő nemzetközi és nemzeti szervezetekkel és hálózatokkal, szakértőkkel, szakemberekkel és magukkal a résztvevőkkel, az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület nemzeti irodáival, az EACEA-val, a SALTO erőforrásközpontokkal, az Erasmus+ bizottsággal, valamint más uniós intézmények képviselőivel folytatott folyamatos párbeszéd keretében kell végrehajtani.
(2) Erre a párbeszédre számos formában sor kerülhet, az európai rendezvényektől kezdve az ad hoc munkacsoportokon át a célzott konzultációkig, valamint a képzési és hálózatépítési lehetőségekig, akár fizikai, akár online, akár hibrid részvétellel.
17. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2021. október 22-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 189., 2021.5.28., 1. o. A továbbiakban: Erasmus+ rendelet.
(2) HL L 202., 2021.6.8., 32. o. A továbbiakban: az Európai Szolidaritási Testületről szóló rendelet. Az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület program a továbbiakban együttesen: a programok.
(3) Az Európai Parlament és a Tanács 1288/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az „Erasmus+” : elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 50. o.).
(4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/817 rendelete (2021. május 20.) az Erasmus+ elnevezésű uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2021.5.28., 1. o.).
(5) Az Erasmus+ rendelet 2. cikkének 25. pontjában meghatározott „kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek” fogalma nagy mértékben hasonlít az Európai Szolidaritási Testületről szóló rendelet 2. cikkének 4. pontjában meghatározott „kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok” fogalmával. Ez a határozat az ilyen személyekre „kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevőként” is hivatkozik.
(6) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/947 rendelete (2021. június 9.) a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) létrehozásáról, a 466/2014/EU határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az (EU) 2017/1601 rendelet és a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 209., 2021.6.14., 1. o.).
(7) A továbbiakban: a Charta.
MELLÉKLET
Iránymutatás az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület programon belüli inklúziós intézkedések végrehajtásához
A Bizottság az e határozatban meghatározott inklúziós intézkedések végrehajtásával kapcsolatban – az érdekelt felekkel konzultálva – további részleteket tartalmazó, az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület program 2021–2027 közötti időszaka alatt kidolgozandó és frissítendő végrehajtási iránymutatásokat adhat ki.
A következő iránymutatás a program rendes életciklusának részeként tovább fejleszthető és fokozatosan finomhangolható:
1. |
A program referenciadokumentumai: A Bizottság iránymutatást nyújthat az érdekelt felek számára az inklúziót és a sokszínűséget célzó intézkedések végrehajtási módozatait illetően olyan dokumentumokban, mint a pályázati felhívás és a programútmutató, a projektjavaslatokat értékelő szakértőknek szóló iránymutatás, vagy a pályázati űrlap és más technikai dokumentumok, például a befogadásra és a sokszínűségre vonatkozó stratégia (1). |
2. |
Az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület nemzeti irodáinak irányítása keretében végzett tevékenységek: időszakos értékelési folyamatuk részeként a nemzeti irodák tájékoztatást nyújtanak arról, hogy nemzeti terveik milyen hatást gyakorolnak az inklúzió és a sokféleség területén, valamint arról, hogy hogyan járulnak hozzá uniós szinten a programok inklúzióval és sokszínűséggel kapcsolatos általános célkitűzéseihez. |
3. |
Kommunikációs anyagok és stratégiai iránymutatások: A program referenciadokumentumain túlmenően a Bizottság további útmutatókat dolgozhat ki, amelyekben hasznos ajánlásokat, sikertörténeteket és bevált gyakorlatokat ismertet meg az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület nemzeti irodáival, az Európai Oktatási és Kulturális Végrehajtó Ügynökséggel (EACEA), a kedvezményezett szervezetekkel és a kevesebb lehetőséggel rendelkező potenciális résztvevőkkel, hogy magas színvonalon támogassa az inklúzióval és a sokszínűséggel kapcsolatos intézkedések végrehajtását, valamint hogy felhívja a figyelmet a különböző elérhető lehetőségekre. Ezeket az anyagokat és iránymutatásokat a terület érintett szereplőivel közösen kell kidolgozni. |
A Bizottság adott esetben a megfelelő végrehajtó struktúrák támogatásával biztosítja, hogy a második albekezdés 3. pontjában említett anyagok minél szélesebb körben legyenek elérhetőek. Ezt külön erre a célra szolgáló honlapokon, közösségimédia-csatornákon és egyéb kommunikációs formákon keresztül kell megvalósítani, hogy a potenciális kedvezményezettek és a kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevők megismerhessék a lehetőségeket és kellő információt szerezhessenek róluk, valamint hogy elő lehessen mozdítani a potenciális kedvezményezettek és a kevesebb lehetőséggel rendelkező résztvevők aktív szerepvállalását az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület program közös alkotás keretében történő inkluzívabbá tétele érdekében.
(1) https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/implementation-guidelines-erasmus-and-european-solidarity-corps-inclusion-and-diversity_hu