A kulturális örökség európai éve (2018)
ÖSSZEFOGLALÓ AZ ALÁBBI DOKUMENTUMRÓL:
(EU) 2017/864 határozat a kulturális örökség európai évéről (2018)
MI A HATÁROZAT CÉLJA?
2018-at a kulturális örökség európai évévé nyilvánítja (lásd: európai év).
Ennek céljai a következők:
- az európai kulturális örökség mint közös erőforrás megbecsülésének előmozdítása;
- a közös történelmi múltra és a közös értékekre való figyelemfelhívás;
- az Európához való tartozás érzetének erősítése.
FŐBB PONTOK
Az európai év általános célkitűzése, hogy az Európai Unió (EU), a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, a kulturális örökség ágazata és a civil társadalom együttműködésben védje, óvja, hasznosítsa újra, fejlessze, értékelje fel és mozdítsa elő Európa kulturális örökségét.
- segít bemutatni azt, hogy Európa kulturális öröksége a kulturális sokszínűség és a kultúrák közötti párbeszéd döntő fontosságú eleme;
- fokozza az ágazat többrétű hozzájárulását a társadalomhoz és a gazdasághoz;
- felhívja a figyelmet arra, hogy a kulturális örökség fontos szerepet tölt be az uniós tagállamok és a nem uniós országok közötti kapcsolatok fenntartása terén.
Az európai évnek 14 konkrét célkitűzése van. Amint az a 2. cikkben szerepel, ezek a következők:
- emberközpontú, inkluzív, előretekintő, integrált, fenntartható és több szakpolitikai területre kiterjedő tevékenységek;
- a kulturális örökség kezelésére szolgáló innovatív módszerek előmozdítása, a kulturális örökség széles körben való hozzáférhetővé tétele, a kutatás és a vita ösztönzése;
- a kulturális örökség és a környezetvédelem, a regionális és helyi fejlesztési stratégiák közötti szinergiák előmozdítása;
- speciális készségek fejlesztésének támogatása, a kulturális örökségnek a kortárs alkotás és innováció ihletforrásaként történő felhasználásának előmozdítása;
- az örökségre irányuló figyelemfelkeltés, különösen a gyerekekre, a fiatalokra és az idősekre, valamint a helyi közösségekre és a nehezen elérhető csoportokra összpontosítva;
- a kulturális javak tiltott kereskedelmének megakadályozását célzó uniós és nemzeti intézkedések megerősítése;
- azon jelentős dátumok azonosítása, amelyek szimbolikus jelentőséggel bírnak Európa történelme és kulturális öröksége szempontjából.
Az európai év céljainak elérése érdekében az uniós, a nemzeti, a regionális és a helyi hatóságok az alábbiakra helyeznek hangsúlyt:
- a nagyközönség bevonását, a vita előmozdítását és kulturális örökség jelentőségével kapcsolatos figyelemfelkeltést szolgáló kezdeményezések és rendezvények;
- tájékoztatási, kiállítási, oktatási és figyelemfelkeltési kampányok a kulturális sokszínűség és a kultúrák közötti párbeszéd értékének megismertetése érdekében;
- a bevált gyakorlatokhoz kapcsolódó közös tapasztalatok;
- az európai évhez kapcsolódó projektek, hálózatok, tanulmányi és kutatási eredmények előmozdítása;
- egyéb tevékenységek, amelyeket az Európai Bizottság vagy a nemzeti hatóságok jelölnek ki.
A koordinációs, innovációs és pénzügyi követelmények az alábbiakat írják elő:
- a tagállamoknak nemzeti koordinátorokat kell kinevezniük;
- a Bizottság köteles:
- rendszeresen összehívni a nemzeti koordinátorok ülését (az év gördülékeny lebonyolításának és az információk cseréjének biztosítása érdekében), valamint az érdekelt felek és a kulturális örökség területén tevékeny testületek – köztük a határon átnyúló kulturális hálózatok és az érintett nem kormányzati szervezetek, valamint ifjúsági szervezetek – képviselőinek ülését,
- együttműködni az illetékes nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal és az UNESCO-val,
- szükség esetén intézkedéseket hozni az Európai Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal segítségével az uniós finanszírozást érintő csalás vagy jogellenes felhasználás megakadályozása érdekében.
A kétéves költségvetés (2017. január 1. és 2018. december 31. között) 8 millió EUR volt.
A Bizottság 2019. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, az Európai Unió Tanácsának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának az európai év eredményeiről.
MIKORTÓL ALKALMAZANDÓ A HATÁROZAT?
A határozat 2017. június 9. óta alkalmazandó.
HÁTTÉR
- A kulturális örökség európai évének szlogenje ez volt: „Örökségünk: a múlt és a jövő találkozása”. Ez nagyon igaz volt 2018-ra, amely szimbolikus és történelmi jelentőségű év volt Európa számára.
- 2018-ban volt az első világháború befejezésének 100. évfordulója, több tagállam függetlenségének az évfordulója és a harmincéves háború kezdetének 400. évfordulója.
- Ebben az évben a Bizottság az Európa Tanáccsal, az UNESCO-val és más partnerekkel együttműködve 10 hosszú távú európai kezdeményezést hajtott végre; 37 országban 23 000 rendezvényre került sor, amelyeken 12,8 millió ember vett részt.
- A kulturális örökség Európa számára fontos gazdasági erőforrás. Az ágazat 300 000 embert foglalkoztat; az örökséghez közvetve további 7,8 millió uniós munkahely kapcsolódik.
- Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az Uniónak tiszteletben kell tartania saját kulturális és nyelvi sokféleségét, és biztosítania kell Európa kulturális örökségének megőrzését és további gyarapítását.
- Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikke azzal bízza meg az Uniót, hogy járuljon hozzá a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös európai kulturális örökséget.
További információk:
FŐ DOKUMENTUM
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/864 határozata (2017. május 17.) a kulturális örökség európai évéről (2018) (HL L 131., 2017.5.20., 1–9. o.)
KAPCSOLÓDÓ DOKUMENTUMOK
Az Európai Unióról szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata – I. cím – Közös rendelkezések – 3. cikk (az EUSZ korábbi 2. cikke) (HL C 202., 2016.6.7., 17. o.)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata – Harmadik rész – Az Unió belső politikái és tevékenységei – XIII. cím – 167. cikk (az EKSz. korábbi 151. cikke) (HL C 202., 2016.6.7., 121–122. o.)
utolsó frissítés 17.11.2022