A gazdasági kormányzás a pénzügyi és gazdasági válság után bevezetett szabályai – jelentés
ÖSSZEFOGLALÓ AZ ALÁBBI DOKUMENTUMRÓL:
(COM(2014) 905 final) közlemény – a gazdasági kormányzás felülvizsgálata
MI A KÖZLEMÉNY CÉLJA?
-
A jelentés a „hatos”, illetve „kettes csomag” néven ismert jogalkotási csomagokat vizsgálja felül. E jogszabálycsomagok célja a gazdasági kormányzás megerősítése az Európai Unióban (EU).
-
Elemzést készít arról, hogy az új szabályok milyen módon érik el a gazdaságpolitikák szorosabb koordinációjára irányuló célkitűzést.
FŐBB PONTOK
A gazdasági és pénzügyi válság óta a gazdasági kormányzás rendszere az Európai Unión belül jelentős mértékű változáson ment keresztül. A változások jelentős szerepet töltenek be a tartós konvergencia, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés biztosítása szempontjából.
A csomagok célkitűzései
A felülvizsgálat alatt álló hét rendelet a következőkre törekszik:
-
a stabilitási és növekedési paktum (SNP) szerinti költségvetési felügyelet megerősítése, kiegészítő költségvetési felügyelet bevezetése az euróövezeti országokra vonatkozóan, valamint a nemzeti államháztartási keretrendszerek megerősítése;
-
a makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére, megelőzésére és korrekciójára vonatkozó új eljárás bevezetése;
-
keretrendszer létrehozása a pénzügyi stabilitás tekintetében nehézségekkel küzdő euróövezeti országok számára;
-
az európai szemeszter kötelező erejű jogalapjának biztosítása, amely e rendeletek elfogadásáig nem volt kötelező erejű.
Költségvetési felügyelet
A gazdasági és pénzügyi válság fokozott államháztartási hiányhoz és államadóssághoz vezetett az EU-ban, továbbá a költségvetési politikák felügyeletével kapcsolatos hiányosságokra mutatott rá. A jogszabály az SNP két ágát, a prevenciós és korrekciós ágat újította meg:
-
A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágát (amely a túlzott államháztartási hiányok megelőzésére irányul) megerősítették és szigorúbbá tették a kiadási referenciaérték, valamint a jelentős eltérés eljárásának bevezetése révén.
-
A korrekciós ágat a Szerződésben meghatározott adósságkritérium (a GDP 60 %-át meg nem haladó államadósságra vonatkozó felső korlát) életbe léptetésével és a túlzotthiány-eljárás keretében megfogalmazott ajánlásoknak eleget nem tevő euróövezeti országokkal szemben alkalmazható szankciók szigorítása révén javították.
-
Az SNP rugalmasabb alkalmazása válhat lehetővé mind a korrekciós, mind a prevenciós ágak keretében felmerülő válság esetén. A Bizottság 2015 januárjában a befektetés, a strukturális reformok és a költségvetési felelősség közötti kapcsolat megerősítése érdekében új iránymutatásokat javasolt az uniós országok számára a Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználására vonatkozóan.
-
A kettes csomaghoz tartozó első rendelet (473/2013/EU rendelet) az euróövezeti országok költségvetési felügyeletét és nemzeti költségvetési kereteit megerősítő, kiegészítő aspektusokat vezet be. Rendelkezik továbbá a költségvetésiterv-javaslataik Bizottság általi értékeléséről és tovább erősíti a túlzotthiány-eljárást. A Bizottság számára ezáltal például lehetővé válik, hogy önállóan ajánlásokat intézzen a túlzott hiánnyal rendelkező országokhoz.
A makrogazdasági egyensúlyhiányok kezelésére szolgáló eljárás
A hatos csomag a gazdaságpolitikák szélesebb körű felügyeletét vezeti be a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás létrehozásával, amelynek célja a makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelése, megelőzése és korrekciója. Ez az eljárás a következő lépésekből áll:
-
Riasztási mechanizmus keretében készült jelentés (AMR), amely az uniós országokban fennálló helyzetnek a potenciális egyensúlyhiányok észlelésére szolgáló különféle gazdasági mutatók segítségével történő elemzésére szolgál. Rámutat azon uniós országokra, amelyek esetében további részletes elemzésre (részletes vizsgálatra) van szükség.
-
Részletes vizsgálatok: a Bizottság átfogó értékelés alá veti az azon országokban fennálló helyzetet, amelyekben az AMR szerint fennáll az egyensúlyhiány kockázata. A jelentés igazolja az egyensúlyhiány fennállását, illetve annak hiányát, továbbá azt, hogy a fennálló egyensúlyhiány túlzott mértékű-e vagy sem.
-
A túlzottegyensúlyhiány-eljárás (EIP): amennyiben az egyensúlyhiány túlzottnak minősül, a szóban forgó ország túlzottegyensúlyhiány-eljárás hatálya alá kerül, és az országnak ütemtervvel és meghatározott határidőkkel ellátott korrekciós intézkedési tervet kell elfogadnia.
-
Szankciók szabhatók ki, ha az euróövezeti országok korrekciós intézkedési tervei vagy azok végrehajtása nem megfelelő.
Pénzügyi stabilitás tekintetében nehézségekkel küzdő euróövezeti országok
A kettes csomag második rendeletének (472/2013/EU rendelet) a célja a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett uniós országok ellenőrzésének és felügyeletének a megerősítése. Célja, hogy monitoringeljárást hozzon létre a megerősített felügyelet, a makrogazdasági kiigazítási programok vagy a programot követő utólagos felügyelet hatálya alatt álló uniós országok számára.
A rendeletek hatékonyságának értékelése
-
A gazdasági kormányzási rendszerekre irányadó fenti jogszabályok egyértelműen megerősítették a jelenlegi kormányzási struktúrát.
-
A költségvetési felügyelet megújított kerete – annak ellenére, hogy csak a közelmúltban lépett életbe – szerepet játszik a túlzott hiányok korrekciójában. Az EU 28-ban a költségvetési hiány átlagos mértéke a GDP 2011-es 4,5 %-áról 3 %-ra csökkent 2014-re. A túlzotthiány-eljárás hatálya alatt álló országok száma 2014 végére 23-ról (27 uniós országból) 11-re (28 uniós országból) csökkent.
-
A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás hozzájárult az uniós országok előtt álló stratégiai kihívások közös megértéséhez, az egyensúlyhiányok korrekciója pedig folyamatban van.
-
Az új szabályok növelték azon országok monitoringjának és felügyeletének az átláthatóságát, kiszámíthatóságát, megvalósíthatóságát és hatékonyságát, amelyek súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdenek vagy várhatóan küzdeni fognak a jövőben.
-
A gazdasági kormányzás új rendszerének új keletű bevezetése és az ebből fakadó tapasztalathiány miatt a jelenlegi szakaszban még igencsak nehéz következtetéseket levonni a rendeletek hatékonyságát illetően.
-
A rendszert eleddig súlyos pénzügyi és gazdasági válság esetén alkalmazták. Hatékonysága azonban nagymértékben függ a prevenciós ág megfelelő működésétől, amelyre továbbra is kedvezőbb gazdasági feltételek vonatkoznak.
-
A rendeletek megerősítették az EU gazdasági kormányzási keretét, és a felülvizsgálat a javításra szoruló aspektusokra is rámutat. Ezen aspektusok között szerepel például a szabályokon alapuló keret átláthatósága és összetettsége, valamint annak a növekedésre és az egyensúlyhiányra gyakorolt hatása.
HÁTTÉR
-
Az EU a gazdasági kormányzás gazdasági és pénzügyi válság nyomán feltárt hiányosságaira tett válaszlépésként számos intézkedést hozott a gazdasági kormányzás megerősítése, a tartós konvergencia elérése, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés céljából. A (2011 decemberében hatályba lépő) hatos és (2013 májusában hatályba lépő) kettes csomagként ismert jogszabálycsomagok ezen erőfeszítésekre irányulnak.
-
Jóllehet az uniós országok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló 2011/85/EU irányelv részét képezi a hatos csomagnak, e felülvizsgálatnak nem tárgya. Az irányelv eltérő menetrendet követ, amelynek értelmében a felülvizsgálatot 2018. december 14 -ig kell elvégezni.
-
További információk a következő oldalakon állnak rendelkezésre:
FŐ DOKUMENTUM
A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A gazdasági kormányzás felülvizsgálata: Jelentés az 1173/2011/EU, az 1174/2011/EU, az 1175/2011/EU, az 1176/2011/EU, az 1177/2011/EU, a 472/2013/EU és a 473/2013/EU rendelet alkalmazásáról (COM(2014) 905 final, 2014.11.28.)
KAPCSOLÓDÓ OKMÁNYOK
Az Európai Parlament és a Tanács 1173/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a költségvetési felügyelet euroövezetbeli eredményes érvényesítéséről (HL L 306., 2011.11.23., 1–7. o.)
Az Európai Parlament és a Tanács 1174/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euroövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről (HL L 306., 2011.11.23., 8–11. o.)
Az Európai Parlament és a Tanács 1175/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 306., 2011.11.23., 12–24. o.)
Az Európai Parlament és a Tanács 1176/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról (HL L 306., 2011.11.23., 25–32. o.)
A Tanács 1177/2011/EU rendelete (2011. november 8.) a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK rendelet módosításáról (HL L 306., 2011.11.23., 33–40. o.)
Az Európai Parlament és a Tanács 472/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről (HL L 140., 2013.5.27., 1–10. o.)
Az Európai Parlament és a Tanács 473/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11–23. o.)
A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak – A Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználása (COM(2015) 12 final, 2015.1.13.)
utolsó frissítés 30.03.2017