This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022D2110
Commission Implementing Decision (EU) 2022/2110 of 11 October 2022 establishing the best available techniques (BAT) conclusions, under Directive 2010/75/EU of the European Parliament and of the Council on industrial emissions, for the ferrous metals processing industry (notified under document C(2022) 7054) (Text with EEA relevance)
A Bizottság (EU) 2022/2110 végrehajtási határozata (2022. október 11.) az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseknek a vasfémfeldolgozó ipar tekintetében történő meghatározásáról (az értesítés a C(2022) 7054. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg)
A Bizottság (EU) 2022/2110 végrehajtási határozata (2022. október 11.) az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseknek a vasfémfeldolgozó ipar tekintetében történő meghatározásáról (az értesítés a C(2022) 7054. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg)
C/2022/7054
HL L 284., 2022.11.4, p. 69–133
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
2022.11.4. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 284/69 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2110 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
(2022. október 11.)
az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseknek a vasfémfeldolgozó ipar tekintetében történő meghatározásáról
(az értesítés a C(2022) 7054. számú dokumentummal történt)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló, 2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 13. cikke (5) bekezdésére,
mivel:
(1) |
A 2010/75/EU irányelv II. fejezetének hatálya alá tartozó létesítményekre vonatkozó engedélyek feltételei az elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetések alapján kerülnek megállapításra, és az illetékes hatóságoknak olyan kibocsátási határértékeket kell meghatározniuk, amelyek biztosítják, hogy normál üzemeltetési feltételek mellett a kibocsátások ne haladják meg a BAT-következtetésekben meghatározott legjobb technikákhoz kapcsolódó kibocsátási szinteket. |
(2) |
A 2010/75/EU irányelv 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban a 2011. május 16-i bizottsági határozattal (2) létrehozott és a tagállamok, az érintett iparágak és a környezetvédelemmel foglalkozó nem kormányzati szervezetek képviselőiből álló fórum 2021. december 17-én megosztotta a Bizottsággal a vasfémfeldolgozó iparra vonatkozó BAT-referenciadokumentum javasolt tartalmával kapcsolatos véleményét. Ez a vélemény nyilvánosan hozzáférhető (3). |
(3) |
Az e határozat mellékletében található BAT-következtetések figyelembe veszik a fórumnak a BAT-referenciadokumentum javasolt tartalmával kapcsolatos véleményét. Magukban foglalják a BAT-referenciadokumentum kulcsfontosságú elemeit. |
(4) |
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2010/75/EU irányelv 75. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A vasfémfeldolgozó ipar tekintetében elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetések az e határozat mellékletében foglalt formában elfogadásra kerülnek.
2. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2022. október 11-én.
a Bizottság részéről
Virginijus SINKEVIČIUS
a Bizottság tagja
(1) HL L 334., 2010.12.17., 17. o.
(2) A Bizottság határozata (2011. május 16.) az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU irányelv 13. cikke értelmében az információcserével foglalkozó fórum létrehozásáról (HL C 146., 2011.5.17., 3. o.).
(3) https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/b8ba39b2-77ca-488a-889b-98e13cee5141/details
MELLÉKLET
1. A VASFÉMFELDOLGOZÓ IPAR TEKINTETÉBEN ELÉRHETŐ LEGJOBB TECHNIKÁKKAL (BAT) KAPCSOLATOS KÖVETKEZTETÉSEK
ALKALMAZÁSI KÖR
Ezek a BAT-következtetések a 2010/75/EU irányelv I. mellékletében meghatározott alábbi tevékenységekre vonatkoznak:
2.3. |
Vasfémek feldolgozása:
|
2.6. |
A vasfémek elektrolitikus vagy kémiai eljárással történő felületkezelése, amelyekben a kezelőkádak térfogata meghaladja a 30 m3-t, ha erre hideghengerlés, huzalgyártás, vagy szakaszos tűzihorganyzás keretében kerül sor. |
6.11. |
A 91/271/EGK irányelv hatályán kívül eső, önálló üzemeltetésben végzett szennyvízkezelés, feltéve, hogy a szennyező anyagok nagy része az ezen BAT-következtetések hatálya alá tartozó tevékenységekből származik. |
Ezek a BAT-következtetések a következőkre is kiterjednek:
— |
A hideghengerlés és a huzalgyártás, ha közvetlenül kapcsolódik meleghengerléshez és/vagy tűzi mártó fémbevonáshoz. |
— |
Savvisszanyerés, ha az közvetlenül kapcsolódik az ezen BAT-következtetések hatálya alá tartozó tevékenységekhez. |
— |
A különböző eredetű szennyvizek kombinált kezelése, feltéve, hogy a szennyvízkezelés nem tartozik a 91/271/EGK irányelv hatálya alá, és a szennyező anyagok nagy része az ezen BAT-következtetések hatálya alá tartozó tevékenységekből származik. |
— |
Az ezen BAT-következtetések hatálya alá tartozó tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó égetési folyamatok, feltéve, hogy:
|
Ezek a BAT-következtetések nem terjednek ki az alábbiakra:
— |
termikus szórással készített fémes bevonat, |
— |
galvanizálás és kémiai redukciós fémbevonás; erre a fémek és műanyagok felületkezelésére (STM) vonatkozó BAT-következtetések vonatkozhatnak. |
Egyéb BAT-következtetések és referenciadokumentumok, amelyek az ezen BAT-következtetések hatálya alá tartozó tevékenységek szempontjából lényegesek lehetnek:
— |
vas- és acélgyártás (IS), |
— |
nagy tüzelőberendezések (LCP), |
— |
fémek és műanyagok felületkezelése (STM), |
— |
felületkezelés szerves oldószerrel (STS), |
— |
hulladékkezelés (WT), |
— |
az ipari kibocsátásokról szóló irányelv hatálya alá tartozó létesítményekből (IED-létesítmények) származó, levegőbe és vízbe történő kibocsátások monitoringja (ROM), |
— |
gazdasági és környezeti elemek közötti kölcsönhatások (ECM), |
— |
tárolásból származó kibocsátások (EFS), |
— |
energiahatékonyság (ENE), |
— |
ipari hűtőrendszerek (ICS). |
Ezek a BAT-következtetések más vonatkozó jogszabályok, például a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról szóló (REACH) rendelet, vagy az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló (CLP) rendelet sérelme nélkül alkalmazandók.
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
E BAT-következtetések alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
Általános fogalmak |
|||||
Használt kifejezés |
Meghatározás |
||||
Szakaszos tűzihorganyzás |
Acél munkadarabok szakaszos bemerítése egy olvadt cinket tartalmazó fürdőbe, felületük horganyzása céljából. Ez magában foglalja a közvetlenül kapcsolódó elő- és utókezelési folyamatokat is (például zsírtalanítás és passziválás). |
||||
Salak |
Az olvadt cink vassal vagy pácolásból vagy fluxolásból (felületaktiválásból) áthozott vassókkal képzett reakcióterméke. Ez a reakciótermék lesüllyed a cinkfürdő aljára. |
||||
Szénacél |
Olyan acél, amely az egyes ötvözőelemekből kevesebb, mint 5 tömeg %-ot tartalmaz. |
||||
Irányított kibocsátások |
Szennyező anyagok kibocsátása a környezetbe bármilyen vezetéken, csövön, kéményen stb. keresztül. |
||||
Hideghengerlés |
Az acél hengerekkel történő tömörítése környezeti hőmérsékleten a jellemzőinek (például a méretének, alakjának és/vagy kohászati tulajdonságainak) megváltoztatása érdekében. Ez magában foglalja a közvetlenül kapcsolódó elő- és utókezelési folyamatokat is (például pácolás, temperálás és olajozás). |
||||
Folyamatos mérés |
A telephelyen tartósan beszerelt automatizált mérőrendszerrel végzett mérések. |
||||
Közvetlen kibocsátás |
Kibocsátás egy befogadó víztestbe a szennyvíz további kezelése nélkül. |
||||
Meglévő üzem |
Újnak nem minősülő üzem. |
||||
Alapanyag |
Bármilyen acélgyártáshoz szükséges anyag (feldolgozatlan vagy részben feldolgozott) vagy munkadarab, amely a gyártási folyamatba belép. |
||||
Alapanyag melegítése |
Minden olyan folyamatlépés, amelynek során az alapanyagot melegítik. Ez nem foglalja magában az alapanyag szárítását vagy a horganyzókád melegítését. |
||||
Ferrokróm |
A króm és a vas ötvözete, amely jellemzően 50–70 tömeg % krómot tartalmaz. |
||||
Füstgáz |
A tüzelőberendezésből kilépő légnemű égéstermék. |
||||
Erősen ötvözött acél |
Olyan acél, amely az egyes ötvözőelemekből 5 tömeg %-ot vagy annál többet tartalmaz. |
||||
Tűzi mártó fémbevonás |
Acéllemezek vagy -huzalok folyamatos bemerítése egy vagy több olvadt fémet (például cinket és/vagy alumíniumot) tartalmazó fürdőbe, a felületének fémmel (vagy fémekkel) való bevonása érdekében. Ez magában foglalja a közvetlenül kapcsolódó elő- és utókezelési folyamatokat is (például pácolás és foszfátozás). |
||||
Meleghengerlés |
Az acél felhevített hengerekkel, 1 050 °C és 1 300 °C közötti hőmérsékleten történő tömörítése a jellemzőinek (például a méretének, alakjának és/vagy kohászati tulajdonságainak) megváltoztatása érdekében. Ez magában foglalja a gyűrűk és varrat nélküli csövek meleghengerlését, valamint minden közvetlenül kapcsolódó elő- és utókezelési folyamatot (például a felületi hibák eltávolítását, a felületkezelést, a pácolást és az olajozás). |
||||
Közvetett kibocsátás |
Közvetlen kibocsátásnak nem minősülő kibocsátás. |
||||
Közbenső melegítés |
Az alapanyag meleghengerlési szakaszok közötti melegítése. |
||||
A vas- és acélgyártásból származó technológiai gázok |
Vas- és acélgyártásból származó kohógáz, konvertergáz, kamragáz vagy ezek keverékei. |
||||
Ólmozott acél |
Olyan acélminőségek, amelyekben a hozzáadott ólomtartalom jellemzően 0,15–0,35 tömeg % között van. |
||||
Jelentős üzemfejlesztés |
Az üzem konstrukciójának vagy technológiájának jelentős változtatása a feldolgozó és/vagy kibocsátáscsökkentő technika vagy technikák és a kapcsolódó berendezések jelentős módosításaival vagy cseréjével. |
||||
Tömegáram |
Egy adott anyag vagy paraméter meghatározott időtartam alatt kibocsátott tömege. |
||||
Hengerlési reve |
Vas-oxidok, amelyek akkor képződnek az acél felületén, amikor az oxigén reakcióba lép a forró fémmel. Ez közvetlenül az öntést követően, illetve az újramelegítés és a meleghengerlés során következik be. |
||||
Vegyes sav |
A hidrogén-fluorid és a salétromsav keveréke. |
||||
Új üzem |
A létesítmény területén ezen BAT-következtetések közzétételét követően először engedélyezett üzem, vagy egy üzem ezen BAT-következtetések közzétételét követően a létesítmény meglévő alapjain történő, teljeskörű cseréje. |
||||
Rendszeres mérés |
Meghatározott időközönként végzett, manuális vagy automatikus módszerekkel történő mérés. |
||||
Üzem |
A létesítmény minden olyan része, amely az ezen BAT-következtetések hatálya alá tartozó tevékenységet végez, valamint minden egyéb, ehhez közvetlenül kapcsolódó tevékenység, amely kihatással van a fogyasztásra és/vagy a kibocsátásra. Az üzemek lehetnek új vagy meglévő üzemek. |
||||
Utómelegítés |
Az alapanyag meleghengerlést követő melegítése. |
||||
Technológiai vegyi anyagok |
Az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 3. cikkében meghatározott és a folyamatban (vagy folyamatokban) használt anyagok és/vagy keverékek. |
||||
Hasznosítás |
A 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 3. cikkének (15) bekezdésében meghatározott hasznosítás. Az elhasznált savak hasznosítása magában foglalja azok regenerálását, visszanyerését és újrafeldolgozását. |
||||
Újrahorganyzás |
Használt horganyzott cikkek (például autópálya-védőkorlátok) feldolgozása, amelyeket hosszú üzemidő után visszahoznak ismételt horganyzásra. Ezeknek a cikkeknek a feldolgozása további eljárási lépéseket igényel a részben korrodált felületek jelenléte vagy a visszamaradt cinkbevonat eltávolításának szükségessége miatt. |
||||
Újramelegítés |
Az alapanyag meleghengerlés előtti melegítése. |
||||
Maradékanyag |
Az ezen BAT-következtetések hatálya alá tartozó tevékenységekből hulladékként vagy melléktermékként keletkező anyagok vagy tárgyak. |
||||
Érzékeny terület |
Speciális védelmet igénylő területek, például:
|
||||
Rozsdamentes acél |
Erősen ötvözött acél, amely krómot tartalmaz, jellemzően 10–23 tömeg %-ot. Az ausztenites acél is idetartozik, amely nikkelt is tartalmaz, jellemzően 8–10 tömeg %-ot. |
||||
Fölözék (felső salak) |
A forró fürdőbe merítés során az olvadt cinkfürdő felületén a vas és alumínium reakciójából keletkező oxidok. |
||||
Érvényes óránkénti vagy félóránkénti átlag |
Egy óránkénti (vagy félóránkénti) átlagérték akkor tekinthető érvényesnek, ha nincs karbantartás vagy működési hiba az automatizált mérőrendszerben. |
||||
Illékony anyag |
Olyan anyag, amely szilárd vagy folyékony halmazállapotból képes könnyen gőzzé válni, mivel magas gőznyomással és alacsony forrásponttal (például HCl) rendelkezik. Ez magában foglalja a 2010/75/EU irányelv 3. cikkének (45) bekezdésében meghatározott illékony szerves vegyületeket. |
||||
Huzalgyártás |
Acélrudaknak vagy -huzaloknak egy szerszámon való áthúzása az átmérőjük csökkentése érdekében. Ez magában foglalja a közvetlenül kapcsolódó elő- és utókezelési folyamatokat is (például hengerhuzal-pácolás és az alapanyag húzást követő melegítése). |
||||
Cinkhamu |
Cinkből, cink-oxidból és cink-kloridból álló keverék, amely az olvadt cinkfürdő felületén képződik. |
Szennyező anyagok és paraméterek |
|
Használt kifejezés |
Meghatározás |
B |
A bór és vegyületei mennyiségének összege (oldott vagy részecskékhez kötött állapotban) B-ben kifejezve. |
Cd |
A kadmium és vegyületei mennyiségének összege (oldott vagy részecskékhez kötött állapotban) Cd-ben kifejezve. |
CO |
Szén-monoxid. |
KOI |
Kémiai oxigénigény. A szerves anyag dikromát használatával történő teljes kémiai oxidációjához (szén-dioxiddá alakulásához) szükséges oxigénmennyiség. A KOI a szerves vegyületek tömegkoncentrációjának mutatójaként szolgál. |
Cr |
A króm és vegyületei mennyiségének összege (oldott vagy részecskékhez kötött állapotban) Cr-ben kifejezve. |
Cr(VI) |
A Cr(VI)-ként kifejezett hat vegyértékű króm magában foglalja az összes olyan krómvegyületet, amelynél a króm +6 oxidációs állapotban van. |
Por |
Az összes (levegőben) szálló por. |
Fe |
A vas és vegyületei mennyiségének összege (oldott vagy részecskékhez kötött állapotban) Fe-ben kifejezve. |
F- |
Oldott fluorid F--ben kifejezve. |
HCl |
Sósav. |
HF |
Hidrogén-fluorid. |
Hg |
A higany és vegyületei mennyiségének összege (oldott vagy részecskékhez kötött állapotban) Hg-ben kifejezve. |
HOI |
Szénhidrogén-olajindex. A szénhidrogén-oldószerrel kinyerhető vegyületek összessége (ide értve a hosszú láncú és elágazó alifás, aliciklikus, aromás vagy alkil-szubsztituált aromás szénhidrogéneket). |
H2SO4 |
Kénsav. |
NH3 |
Ammónia. |
Ni |
A nikkel és vegyületei mennyiségének összege (oldott vagy részecskékhez kötött állapotban) Ni-ben kifejezve. |
NOX |
A nitrogén-monoxid (NO) és a nitrogén-dioxid (NO2) mennyiségének összege NO2-ben kifejezve. |
Pb |
Az ólom és vegyületei mennyiségének összege (oldott vagy részecskékhez kötött állapotban) Pb-ben kifejezve. |
Sn |
Az ón és vegyületei mennyiségének összege (oldott vagy részecskékhez kötött állapotban) Sn-ben kifejezve. |
SO2 |
Kén-dioxid. |
SOX |
A kén-dioxid (SO2), a kén-trioxid (SO3) és a kénsav aeroszolok összege, SO2-ben kifejezve. |
TOC |
Teljes szervesszén-tartalom C-ben kifejezve (a vízben), az összes szerves vegyületet magában foglalja. |
Összes P |
A P-ként kifejezett összes foszfor az összes szervetlen és szerves foszforvegyületet foglalja magában. |
TSS |
Összes lebegő szilárd részecske. Az összes (vízben) lebegő szilárd részecske tömegkoncentrációja üvegszálas szűrőkkel végzett szűréssel és gravimetriás módszerrel mérve. |
TVOC |
Az összes illékony szerves szén C-ben kifejezve (a levegőben). |
Zn |
A cink és vegyületei mennyiségének összege (oldott vagy részecskékhez kötött állapotban) Zn-ben kifejezve. |
RÖVIDÍTÉSEK
E BAT-következtetések alkalmazásában az alábbi betűszavakat kell alkalmazni:
Rövidítés |
Meghatározás |
BG |
Szakaszos tűzihorganyzás |
CMS |
Vegyianyag-kezelési rendszer |
CR |
Hideghengerlés |
EMS |
Környezetközpontú irányítási rendszer |
FMP |
Vasfémfeldolgozás |
HDC |
Tűzi mártó fémbevonás |
HR |
Meleghengerlés |
OTNOC |
A normál üzemeltetési feltételektől eltérő feltételek |
SCR |
Szelektív katalitikus redukció |
SNCR |
Szelektív nem katalitikus redukció |
WD |
Huzalgyártás |
ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK
Elérhető legjobb technikák
Az ezen BAT-következtetésekben felsorolt és bemutatott technikák nem előíró jellegűek és nem teljeskörűek. Más olyan technikák is alkalmazhatók, amelyek garantálják a környezetvédelem legalább azonos szintjét.
Eltérő rendelkezés hiányában a BAT-következtetések általánosan érvényesek.
A levegőbe történő kibocsátásokra vonatkozó BAT-AEL-ek és indikatív kibocsátási szintek
Az ezen BAT-következtetésekben szereplő, a levegőbe történő kibocsátások tekintetében elérhető legjobb technikákhoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek) és indikatív kibocsátási szintek (a kibocsátott anyag egységnyi térfogatú véggázhoz viszonyított tömegeként) kifejezett koncentrációra értendők az alábbi standard körülmények között: száraz gáz 273,15 K hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson, mg/Nm3-ben kifejezve.
Az ezen BAT-következtetésekben a BAT-AEL-értékek és az indikatív kibocsátási szintek kifejezéséhez használt vonatkoztatási-oxigéntartalmak az alábbi táblázatban szerepelnek.
A kibocsátás forrása |
Vonatkoztatási-oxigéntartalom (OR) |
||||
Az alábbiakhoz kapcsolódó tüzelési folyamatok:
|
3 térf. % száraz gázra vonatkoztatva |
||||
Minden egyéb forrás |
Nincs korrekció az oxigéntartalom miatt |
Olyan esetekben, amikor meg van adva a vonatkoztatási-oxigéntartalom, a kibocsátási koncentrációnak a vonatkoztatási-oxigéntartalomra való átszámításához a következő egyenletet kell alkalmazni:
ahol:
ER |
: |
kibocsátási koncentráció az OR vonatkoztatási-oxigéntartalomnál; |
OR |
: |
vonatkoztatási-oxigéntartalom térf. %-ban; |
EM |
: |
a mért kibocsátási koncentráció; |
OM |
: |
mért oxigénszint térf. %-ban. |
A fenti egyenlet nem alkalmazható, ha a tüzelési folyamat (vagy folyamatok) oxigénben dúsított levegőt vagy tiszta oxigént használnak, vagy ha biztonsági okokból végrehajtott további levegőbeszívás a véggáz oxigénszintjét nagyon közel hozza 21 térf. %-hoz. Ebben az esetben a 3 térf. %-os (száraz gázra vonatkoztatva) vonatkoztatási-oxigéntartalom melletti kibocsátási koncentrációt eltérő módon számítják ki, például normalizálással a tüzelés során keletkező szén-dioxid alapján.
A légköri kibocsátások BAT-AEL-értékeihez kapcsolódó átlagolási időszakok vonatkozásában az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók.
Mérés típusa |
Átlagolási időszak |
Meghatározás |
Folyamatos |
Napi átlag |
Egynapos időszakban mért átlagérték, érvényes óránkénti vagy félóránkénti átlagok alapján számítva. |
Időszakos |
A mintavételi időszakban mért átlagérték |
Három egymást követő, egyenként legalább 30 percen át tartó mérés átlagértéke (3). |
Két vagy több forrásból (például kemencékből) származó véggázok közös kéményen keresztül történő kibocsátása esetén a BAT-AEL-ek a kéményből származó kombinált kibocsátásra vonatkoznak.
A tömegáramok BAT 7 és BAT 20 kapcsán történő kiszámításához, amennyiben – az illetékes hatóság megítélése szerint – az egy típusú forrásból (például olvasztókemencékből) származó, két vagy több különálló kéményen keresztül kiengedett véggázokat egy közös kéményen keresztül is ki lehetne engedni, ezeket a kéményeket egyetlen kéménynek kell tekinteni.
A vízbe történő kibocsátásokra vonatkozó BAT-AEL-ek
Az ezen BAT-következtetésekben szereplő, a vízbe jutó kibocsátások tekintetében elérhető legjobb technikákhoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek) mg/l-ben vagy μg/l-ben (a kibocsátott anyag egységnyi térfogatú vízhez viszonyított tömegeként) kifejezett koncentrációra értendők.
A BAT-AEL-ekhez kapcsolódó átlagolási időszakok az alábbi két eset egyikére vonatkoznak:
— |
Folyamatos kibocsátás esetében a napi átlagok, azaz 24 órás térfogatáram-arányos egyesített minták. Időarányos egyesített minták is alkalmazhatók, feltéve, hogy igazolható a térfogatáram megfelelő stabilitása. Pontszerű minták alkalmazhatók, ha a kibocsátási szintek bizonyítottan elég stabilak. |
— |
Tételenkénti kibocsátás esetén a kibocsátás időtartamára számított átlagértékekre, amelyeket vagy térfogatáram-arányos egyesített minták alapján, vagy – megfelelően összekevert, homogén szennyvíz esetében – a kibocsátás előtt vett pontminta alapján határoznak meg. |
A BAT-AEL-ek azon a ponton alkalmazandók, ahol a kibocsátás az üzemből kilép.
Az egyéb elérhető legjobb technikákkal összefüggő környezetvédelmi teljesítményszintek (BAT-AEPL-ek)
A fajlagos energiafogyasztáshoz kapcsolódó BAT-AEPL-ek
A fajlagos energiafogyasztáshoz kapcsolódó BAT-AEPL-ek az éves átlagokra vonatkoznak, melyeket a következő egyenlet segítségével kell kiszámítani:
ahol:
energiafogyasztás |
: |
az érintett folyamat(ok) által elfogyasztott teljes (primer energiahordozókból generált) hő- és villamosenergia-mennyiség MJ/év vagy kWh/év mértékegységben kifejezve; valamint |
input (bevitel) |
: |
a feldolgozott alapanyag teljes mennyisége, t/év mértékegységben kifejezve. |
Alapanyag melegítése esetén az energiafogyasztás megfelel az érintett folyamat(ok) során az összes olvasztókemence által elfogyasztott teljes (primer energiahordozókból generált) hő- és villamosenergia-mennyiségnek.
A fajlagos vízfogyasztáshoz kapcsolódó BAT-AEPL-ek
A fajlagos vízfogyasztáshoz kapcsolódó BAT-AEPL-ek az éves átlagokra vonatkoznak, melyeket a következő egyenlet segítségével kell kiszámítani:
ahol:
vízfogyasztás |
: |
az üzem által elfogyasztott teljes vízmennyiség, kivéve:
m3/évben kifejezve; és |
||||||
termelési ráta |
: |
az üzem által előállított termékek teljes mennyisége, t/év-ben kifejezve. |
A fajlagos anyagfelhasználáshoz kapcsolódó BAT-AEPL-ek
A fajlagos anyagfelhasználáshoz kapcsolódó BAT-AEPL-ek a hároméves átlagokra vonatkoznak, melyeket a következő egyenlet segítségével kell kiszámítani:
ahol:
anyagfelhasználás |
: |
az érintett folyamat(ok) által elfogyasztott anyagok teljes mennyiségének hároméves átlaga, kg/év mértékegységben kifejezve; valamint |
input (bevitel) |
: |
a feldolgozott alapanyagok teljes mennyiségének hároméves átlaga, t/év vagy m2/év mértékegységben kifejezve. |
1.1. A vasfémfeldolgozó iparra vonatkozó általános BAT-következtetések
1.1.1. Általános környezeti teljesítmény
BAT 1 |
Az átfogó környezeti teljesítmény javítása érdekében alkalmazandó elérhető legjobb technika olyan környezetközpontú irányítási rendszer (EMS) bevezetését és alkalmazását jelenti, amely az összes alábbi szempontot magában foglalja:
Kifejezetten a vasfémfeldolgozó ipar tekintetében az elérhető legjobb technika (BAT) a következő elemeknek az EMS-be történő beépítése:
Megjegyzés Az 1221/2009/EK rendelet létrehozza az uniós környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszert (EMAS), amely egy ennek a BAT-nak megfelelő EMS-rendszer. |
Alkalmazhatóság
Az EMS részletessége és formalizálásának mértéke általában a létesítmény jellegével, méretével és összetettségével, valamint lehetséges környezeti hatások körével függ össze.
BAT 2 |
A vízbe és levegőbe történő kibocsátások csökkentésének elősegítése érdekében alkalmazható BAT a felhasznált technológiai vegyi anyagok, a szennyvíz- és véggázáramok leltárának létrehozását, vezetését és rendszeres felülvizsgálatát (azt az esetet is beleértve, amikor lényeges változás történik) jelenti, amelyet az EMS keretében kell megvalósítani (lásd: BAT 1), és amely a következő elemeket foglalja magában:
|
Alkalmazhatóság
A nyilvántartás részletességégének szintje általában az üzem jellegével, méretével és összetettségével, valamint lehetséges környezeti hatásainak körével függ össze.
BAT 3 |
Az átfogó környezeti teljesítmény javítása érdekében alkalmazandó elérhető legjobb technika olyan vegyianyag-kezelési rendszer (CMS) bevezetését és alkalmazását jelenti az EMS keretében (lásd: BAT 1), amely az összes alábbi szempontra kiterjed:
|
Alkalmazhatóság
A CMS részletességégének szintje általában az üzem jellegével, méretével és összetettségével függ össze.
BAT 4 |
A talajba, illetve a felszín alatti vizekbe történő kibocsátás megelőzése vagy csökkentése érdekében alkalmazható BAT az alábbi technikák összessége.
|
BAT 5 |
Az OTNOC gyakoriságának és az OTNOC során bekövetkező kibocsátásoknak a csökkentése érdekében alkalmazható BAT egy kockázatalapú OTNOC intézkedési terv kidolgozása a környezetközpontú irányítási rendszer (lásd: BAT 1) keretében, amely magában foglalja az összes alábbi elemet:
|
1.1.2. Ellenőrzés
BAT 6 |
Az elérhető legjobb technika az alábbiak legalább évente egyszeri ellenőrzése:
|
Leírás
Az ellenőrzés történhet közvetlen méréssel, számításokkal, illetve rögzítéssel, például megfelelő mérőórák vagy számlák használatával. Az ellenőrzés a megfelelő szinten zajlik (például a folyamat vagy az üzem szintjén), és annak során az üzemben bekövetkező minden lényeges változást figyelembe vesznek.
BAT 7 |
Az elérhető legjobb technika a levegőbe történő irányított kibocsátások EN-szabványoknak megfelelő ellenőrzése legalább az alábbi gyakorisággal. Amennyiben nem áll rendelkezésre EN-szabvány, az elérhető legjobb technika olyan ISO-, nemzeti vagy egyéb nemzetközi szabványok alkalmazása, amelyek tudományos szempontból ezzel egyenértékű minőségben tudják biztosítani az adatszolgáltatást.
|
BAT 8 |
A BAT a vízbe történő kibocsátások EN-szabványoknak megfelelő nyomon követése legalább az alábbi gyakorisággal. Amennyiben nem áll rendelkezésre EN-szabvány, az elérhető legjobb technika olyan ISO-, nemzeti vagy egyéb nemzetközi szabványok alkalmazása, amelyek tudományos szempontból ezzel egyenértékű minőségben tudják biztosítani az adatszolgáltatást.
|
1.1.3. Veszélyes anyagok
BAT 9 |
A hat vegyértékű krómvegyületek passziválás során történő felhasználásának elkerülése érdekében alkalmazható BAT más fémtartalmú (például mangánt, cinket, titán-fluoridot, foszfátokat és/vagy molibdátokat tartalmazó) oldatok vagy szerves polimer (például poliuretánokat vagy poliésztereket tartalmazó) oldatok használata. |
Alkalmazhatóság
Az alkalmazhatóságot a termékjellemzők (például felületminőség, festhetőség, hegeszthetőség, alakíthatóság, korrózióállóság) korlátozhatják.
1.1.4. Energiahatékonyság
BAT 10 |
Az üzem általános energiahatékonyságának növelése érdekében alkalmazható BAT az alábbi két technika együttes alkalmazása.
|
BAT 11 |
A fűtés energiahatékonyságának növelése (beleértve az alapanyag melegítését és szárítását, valamint a fürdők és a horganyzókádak fűtését is) érdekében alkalmazható BAT az alábbi technikák megfelelő kombinációjának alkalmazása.
Az energiahatékonyság növelésére irányuló további ágazatspecifikus technikákat ezen BAT-következtetések 1.2.1., 1.3.1. és 1.4.1. szakasza tartalmazza. 1.1. táblázat A meleghengerlés során az alapanyag melegítésének fajlagos energiafogyasztására vonatkozó, BAT-hoz kapcsolódó környezeti teljesítményszintek (BAT-AEPL-ek)
1.2. táblázat A hideghengerlést követő temperálás fajlagos energiafogyasztására vonatkozó, BAT-hoz kapcsolódó környezeti teljesítményszint (BAT-AEPL)
1.3. táblázat Az alapanyagok tűzi-mártó fémbevonás előtti melegítésének fajlagos energiafogyasztására vonatkozó, BAT-hoz kapcsolódó környezeti teljesítményszintek (BAT-AEPL-ek)
1.4. táblázat A szakaszos tűzihorganyzás fajlagos energiafogyasztására vonatkozó, BAT-hoz kapcsolódó környezeti teljesítményszint (BAT-AEPL)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 6. |
1.1.5. Az anyagfelhasználás hatékonysága
BAT 12 |
A zsírtalanítás anyagfelhasználási hatékonyságának növelése és az elhasznált zsírtalanító oldat képződésének csökkentése érdekében alkalmazható BAT az alábbi technikák kombinációjának alkalmazása.
|
BAT 13 |
A pácolás anyagfelhasználási hatékonyságának növelése és a pácsav melegítése esetén az elhasznált sav képződésének csökkentése érdekében alkalmazható BAT az alábbi technikák kombinációjának alkalmazása és a gőz közvetlen bevezetésének mellőzése.
|
BAT 14 |
A pácolás anyagfelhasználási hatékonyságának növelése és az elhasznált pácsav képződésének csökkentése érdekében alkalmazható BAT az alábbi technikák megfelelő kombinációjának alkalmazása.
1.5. táblázat A szakaszos tűzihorganyzás fajlagos pácsavfelhasználására vonatkozó, BAT-hoz kapcsolódó környezeti teljesítményszint (BAT-AEPL)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 6. |
BAT 15 |
A fluxolás anyagfelhasználási hatékonyságának növelése és az ártalmatlanításra küldött elhasznált flux oldat mennyiségének csökkentése érdekében alkalmazható BAT az alábbi a), b) és c) technika mindegyikének alkalmazása a d) technikával vagy az e) technikával együttesen.
|
BAT 16 |
A huzalok bevonása és a szakaszos tűzihorganyzás során történő tűzi mártó fémbevonás anyagfelhasználási hatékonyságának növelése, valamint a hulladékképződés csökkentése érdekében alkalmazható BAT az összes alábbi technika alkalmazását jelenti.
|
BAT 17 |
A foszfátozás és passziválás anyagfelhasználási hatékonyságának növelése és az ártalmatlanításra továbbított hulladék mennyiségének csökkentése érdekében alkalmazható BAT az alábbi a) technika, valamint a b) és c) technikák egyikének együttes alkalmazása.
|
BAT 18 |
Az ártalmatlanításra továbbított hulladék mennyiségének csökkentése érdekében alkalmazható BAT az elhasznált pácsavak (azaz sósav, kénsav és vegyes sav) visszanyerése. Az elhasznált pácsavak semlegesítése vagy az elhasznált pácsavak emulziós szétválasztáshoz való felhasználása nem BAT. |
Leírás
Az elhasznált pácsavak visszanyerésére a telephelyen belül vagy kívül használatos technikák többek között:
i. |
porlasztásos pörkölés vagy fluidágyas reaktorok használata a sósav visszanyerésére; |
ii. |
vas-szulfát kristályosítása a kénsav visszanyerésére; |
iii. |
porlasztásos pörkölés, bepárlás, ioncsere vagy diffúziós dialízis a kevert sav visszanyerésére; |
iv. |
az elhasznált pácsav másodlagos nyersanyagként való felhasználása (például vas-klorid vagy pigmentek előállításához). |
Alkalmazhatóság
A szakaszos tűzihorganyzásnál, ha az elhasznált pácsav másodnyersanyagként való felhasználását a piaci rendelkezésre állás hiánya korlátozza, kivételesen sor kerülhet a használt pácsav semlegesítésére.
Az anyagfelhasználási hatékonyság növelésére irányuló további ágazatspecifikus technikákat ezen BAT-következtetések 1.2.2., 1.3.2., 1.4.2., 1.5.1. és 1.6.1. szakasza tartalmazza.
1.1.6. Vízfelhasználás és szennyvízképződés
BAT 19 |
A vízfogyasztás optimalizálása, a víz újrahasznosíthatóságának javítása és a keletkező szennyvíz mennyiségének csökkentése érdekében alkalmazható BAT az alábbi a) és b) technika együttes alkalmazása, valamint a c)–h) technikák megfelelő kombinációjának alkalmazása.
1.6. táblázat A fajlagos vízfogyasztásra vonatkozó, BAT-hoz kapcsolódó környezeti teljesítményszintek (BAT-AEPL-ek)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 6. |
1.1.7. Levegőbe történő kibocsátás
1.1.7.1. A melegítésből származó levegőbe történő kibocsátás
BAT 20 |
A melegítésből származó por levegőbe történő kibocsátásának megelőzése vagy csökkentése érdekében alkalmazható BAT a fosszilis energiahordozóktól mentes energiaforrásokból előállított villamos energia használata vagy az alábbi a) technikának a b) technikával való együttes alkalmazása.
1.7. táblázat Az alapanyagok melegítéséből származó por levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 7. |
BAT 21 |
A melegítésből származó SO2 levegőbe történő kibocsátásának megelőzése vagy csökkentése érdekében alkalmazható BAT a fosszilis energiahordozóktól mentes energiaforrásokból, illetve alacsony kéntartalmú tüzelőanyag (vagy tüzelőanyagok) használatával előállított villamos energia használata. |
Leírás
Az alacsony kéntartalmú tüzelőanyagok közé tartozik például a földgáz, a cseppfolyós propán-bután gáz, a kohógáz, a konvertergáz, valamint a ferrokrómgyártásból származó CO-ban gazdag gáz.
1.8. táblázat
Az alapanyagok melegítéséből származó SO2 levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek)
Paraméter |
Ágazat |
Egység |
BAT-AEL (napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag) |
SO2 |
Meleghengerlés |
mg/Nm3 |
|
Hideghengerlés, huzalgyártás, lemezek tűzi mártó fémbevonása |
20 –100 (29) |
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 7.
BAT 22 |
A melegítésből származó NOX levegőbe történő kibocsátásának megelőzése vagy csökkentése, és az SNCR és/vagy SCR használatából származó CO- és NH3-kibocsátás ezzel egyidejű korlátozása érdekében alkalmazható BAT a fosszilis energiahordozóktól mentes energiaforrásokból előállított villamos energia használata vagy az alábbi technikák megfelelő kombinációjának alkalmazása.
1.9. táblázat Az NOX levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek) és az alapanyagok meleghengerlés során történő melegítéséből származó CO levegőbe történő irányított kibocsátásának tájékoztató jellegű szintjei
1.10. táblázat Az NOX levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek) és az alapanyagok hideghengerlés során történő melegítéséből származó CO levegőbe történő irányított kibocsátásának tájékoztató jellegű szintjei
1.11. táblázat Az NOX levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek) és az alapanyagok huzalgyártás során történő melegítéséből származó CO levegőbe történő irányított kibocsátásának tájékoztató jellegű szintje
1.12. táblázat Az NOX levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek) és az alapanyagok tűzi mártó fémbevonás során történő melegítéséből származó CO levegőbe történő irányított kibocsátásának tájékoztató jellegű szintje
1.13. táblázat Az NOX levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) és a szakaszos tűzihorganyzás során a horganyzókád melegítéséből származó CO levegőbe történő irányított kibocsátásának tájékoztató jellegű szintje
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 7. |
1.1.7.2. A zsírtalanításból származó levegőbe történő kibocsátás
BAT 23 |
A lemezek hideghengerlése és tűzi mártó fémbevonása során végzett zsírtalanításból származó olajköd, savak és/vagy lúgok levegőbe történő kibocsátásának csökkentése érdekében alkalmazható BAT a kibocsátások összegyűjtése az alábbi a) technika alkalmazásával, és a véggáz kezelése a b) technika és/vagy a c) technika alkalmazásával.
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 7. |
1.1.7.3. A pácolásból származó levegőbe történő kibocsátás
BAT 24 |
A meleghengerlés, hideghengerlés, tűzi mártó fémbevonás és huzalgyártás során végzett pácolásból származó por, savak (HCl, HF, H2SO4) és SOx levegőbe történő kibocsátásának csökkentése érdekében alkalmazható BAT az alábbi a) vagy b) technikának a c) technikával együttes alkalmazása.
1.14. táblázat A meleghengerlés, hideghengerlés és tűzi-mártó fémbevonás során végzett pácolásból származó HCl, HF és SOX levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek)
1.15. táblázat A huzalgyártás során sósavval és kénsavval történő pácolásból származó HCl és SOX levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 7. |
BAT 25 |
A salétromsavval (önmagában vagy más savakkal kombinálva) végzett pácolásból származó NOX, valamint hideghengerlés vagy meleghengerlés során az SCR használatából származó NH3 levegőbe történő kibocsátásának csökkentése érdekében alkalmazható BAT az alábbi technikák egyikének vagy kombinációjának alkalmazása.
1.16. táblázat A hideghengerlés és a meleghengerlés során salétromsavval (önmagában vagy más savakkal kombinálva) történő pácolásból származó NOX levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 7. |
1.1.7.4. A tűzi mártó fémbevonásból származó levegőbe történő kibocsátás
BAT 26 |
A huzalok tűzi mártó fémbevonása és a szakaszos tűzihorganyzás során a fluxolást követően végzett tűzi-mártási eljárásból származó por és cink levegőbe történő kibocsátásának csökkentése érdekében alkalmazott BAT a kibocsátások csökkentése a b) technika vagy a) és b) technika együttes alkalmazásával, a kibocsátások összegyűjtése a c) vagy d) technika alkalmazásával, és a véggázok kezelése az alábbi e) technika alkalmazásával.
1.17. táblázat A huzalok tűzi mártó fémbevonása vagy szakaszos tűzihorganyzás során, a fluxolást követő merítésből származó por levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 7. |
1.1.7.4.1.
BAT 27 |
Az olajköd levegőbe történő kibocsátásának megelőzése, valamint az alapanyag felületének olajozásához kapcsolódó olajfogyasztás csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi technikák egyikének az alkalmazását jelenti.
|
1.1.7.5. Az utókezelésből származó, levegőbe történő kibocsátások
BAT 28 |
Az utókezelés (azaz foszfátozás és passziválás) során a vegyi fürdőkből vagy tartályokból a levegőbe történő kibocsátások csökkentése érdekében alkalmazható BAT a kibocsátások összegyűjtése az a) vagy b) technika alkalmazásával, és ebben az esetben a véggáz kezelése az alábbi c) technika és/vagy d) alkalmazásával.
|
1.1.7.6. A savvisszanyerésből származó, levegőbe történő kibocsátások
BAT 29 |
Az elhasznált savak visszanyeréséből származó, por és savak (HCl, HF), az SO2 és NOX levegőbe történő kibocsátásának csökkentése (és a CO-kibocsátás egyidejű korlátozása), valamint az SCR használatából származó NH3-kibocsátás csökkentése érdekében alkalmazható BAT az alábbi technikák kombinációjának alkalmazása.
1.18. táblázat Az elhasznált sósav porlasztásos pörköléssel vagy fluidágyas reaktorok használatával történő visszanyeréséből származó por, HCl, SO2 és NOX levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek)
1.19. táblázat A kevert sav porlasztásos pörköléssel vagy bepárlással történő visszanyeréséből származó por, HF és NOX levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 7. |
1.1.8. Vízbe történő kibocsátások
BAT 30 |
A további kezelésre küldött (lásd: BAT 31), olajjal vagy zsírral szennyezett (például olajkiömlésből vagy hengerlési és temperáló emulziók, zsírtalanító oldatok és huzalhúzó gépek kenőanyagainak tisztításából származó) víz szervesszennyezőanyag-terhelésének csökkentése érdekében alkalmazható BAT a szerves és a vizes fázis szétválasztása. |
Leírás
A szerves fázist elválasztják a vizes fázistól, például lefölözéssel, megfelelő szerekkel végzett emulziós szétválasztással, bepárlással vagy membránszűréssel. A szerves fázis felhasználható energia- vagy anyagvisszanyerésre (például lásd: BAT 34, f) pont).
BAT 31 |
A vízbe történő kibocsátások csökkentése érdekében alkalmazható BAT a szennyvíz alábbi technikák kombinációjával történő kezelése.
1.20. táblázat Fogadó víztestbe történő közvetlen kibocsátásokra vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek)
1.21. táblázat Fogadó víztestbe történő közvetett kibocsátásokra vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 8. |
1.1.9. Zaj és rezgés
BAT 32 |
A zaj- és rezgéskibocsátás megelőzése vagy – amennyiben ez nem kivitelezhető – csökkentése érdekében alkalmazható BAT egy zaj- és rezgéskezelési terv kidolgozását, végrehajtását és rendszeres felülvizsgálatát jelenti az EMS (lásd: BAT 1) részeként, amely magában foglalja az alábbi elemek mindegyikét:
|
Alkalmazhatóság
Az alkalmazhatóság azokra az esetekre korlátozódik, amelyekben az érzékeny területeken zaj-, illetve rezgésártalomra lehet számítani és/vagy azt igazolták.
BAT 33 |
A zaj- és rezgéskibocsátás megelőzése vagy – amennyiben ez nem kivitelezhető – csökkentése érdekében alkalmazható BAT az alábbi technikák egyikének vagy kombinációjának használatát foglalja magában.
|
1.1.10. Maradékanyagok
BAT 34 |
Az ártalmatlanításra továbbított hulladék mennyiségének csökkentése érdekében alkalmazható BAT a fémek, fém-oxidok, olajos iszap és hidroxid iszap ártalmatlanításának elkerülése az a) technika és az alábbi b)–h) technikák megfelelő kombinációjának alkalmazásával.
|
BAT 35 |
A tűzi mártó eljárást követően ártalmatlanításra továbbított hulladék mennyiségének csökkentése érdekében alkalmazható BAT a cinktartalmú maradványanyagok ártalmatlanításának elkerülése az alábbi technikák mindegyikének alkalmazásával.
|
BAT 36 |
A tűzi mártó eljárásból származó, cinktartalmú anyagmaradványok (például cinkhamu, salak, fölözék, kifröccsent cink és szövetbetétes szűrőben fennmaradt por) újrahasznosíthatóságának és visszanyerési potenciáljának javítása, valamint a tárolásukhoz kapcsolódó környezeti kockázatok megelőzése vagy csökkentése érdekében alkalmazható BAT az egymástól és a többi maradványanyagtól elkülönítve történő tárolásuk a következőképpen:
|
BAT 37 |
A munkahengerek anyagfelhasználási hatékonyságának növelése és az ártalmatlanításra továbbított hulladék mennyiségének csökkentése érdekében alkalmazható BAT az összes alábbi technika alkalmazása.
Az ártalmatlanításra elküldött hulladék mennyiségének csökkentésére irányuló további ágazatspecifikus technikákat ezen BAT-következtetések 1.4.4. szakasza tartalmazza. |
1.2. A meleghengerlésre vonatkozó BAT-következtetések
A jelen szakaszban szereplő BAT-következtetéseket az 1.1. szakaszban található általános BAT-következtetésekkel együtt kell alkalmazni.
1.2.1. Energiahatékonyság
BAT 38 |
Az alapanyag-melegítés energiahatékonyságának növelése érdekében alkalmazható elérhető legjobb technika a BAT 11-ben és az alábbiakban megadott technikák megfelelő kombinációjának együttes alkalmazása.
|
BAT 39 |
A hengerlés energiahatékonyságának növelése érdekében alkalmazható BAT az alábbi technikák kombinációjának alkalmazása.
1.22. táblázat A hengerlés fajlagos energiafogyasztására vonatkozó, BAT-hoz kapcsolódó környezeti teljesítményszintek (BAT-AEPL-ek)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 6. |
1.2.2. Az anyagfelhasználás hatékonysága
BAT 40 |
Az anyagfelhasználás hatékonyságának növelése és az alapanyag kondicionálásából származó, ártalmatlanításra továbbított hulladék mennyiségének csökkentése érdekében alkalmazható BAT a kondicionálás szükségességének elkerülése, vagy ahol ez a gyakorlatban nem kivitelezhető, annak csökkentése az alábbi technikák egyikének vagy kombinációjának alkalmazásával.
|
BAT 41 |
A lapos termékek előállítása céljából végzett hengerlés anyagfelhasználási hatékonyságának növelése érdekében alkalmazható BAT a fémhulladék képződésének csökkentése az alábbi technikák együttes alkalmazásával.
|
1.2.3. Levegőbe történő kibocsátás
BAT 42 |
A mechanikus megmunkálásból (beleértve a hasítást, a revétlenítést, a köszörülést, az előnyújtást, a készrehengerlést, a felületkezelést és a kiegyenlítést), a felületi hibák eltávolításából és a hegesztésből származó por, nikkel és ólom levegőbe történő kibocsátásának csökkentése érdekében az elérhető legjobb technika a kibocsátások összegyűjtése az a) és b) technika alkalmazásával, és a véggáz kezelése az alábbi c)–e) technikák egyikének vagy kombinációjának alkalmazásával.
1.23. táblázat A mechanikus megmunkálásból (beleértve a hasítást, a revétlenítést, a köszörülést, az előnyújtást, a készrehengerlést, a felületkezelést és a kiegyenlítést), a felületi hibák eltávolításából (ide nem értve a felületi hibák kézi eltávolítását), valamint a hegesztésből származó por, ólom és nikkel levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 7. |
BAT 43 |
Előnyújtáskor és készrehengerléskor, alacsony szintű (például 100 g/óra alatti – lásd: BAT 42, b) pont) porképződés esetén a levegőbe történő kibocsátás csökkentésére alkalmazott BAT a vízporlasztók használata. |
Leírás
A porképződés csökkentése érdekében minden előnyújtó és készrehengerlő állvány kimeneti oldalán vízporlasztásos befecskendező rendszerek vannak felszerelve. A porrészecskék nedvesítése hozzájárul az összegyülemléshez, ezzel elősegíti a por leülepedését. A vizet a hengerállvány alján gyűjtik össze és kezelik (lásd: BAT 31).
1.3. A hideghengerlésre vonatkozó BAT-következtetések
A jelen szakaszban szereplő BAT-következtetéseket az 1.1. szakaszban található általános BAT-következtetésekkel együtt kell alkalmazni.
1.3.1. Energiahatékonyság
BAT 44 |
A hideghengerlés energiahatékonyságának növelése érdekében alkalmazható BAT az alábbi technikák kombinációjának alkalmazása.
1.24. táblázat A hengerlés fajlagos energiafogyasztására vonatkozó, BAT-hoz kapcsolódó környezeti teljesítményszintek (BAT-AEPL-ek)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 6. |
1.3.2. Az anyagfelhasználás hatékonysága
BAT 45 |
A hideghengerlés anyagfelhasználási hatékonyságának növelése és az ártalmatlanításra továbbított hulladék mennyiségének csökkentése érdekében alkalmazható BAT az összes alábbi technika alkalmazása.
|
1.3.3. Levegőbe történő kibocsátás
BAT 46 |
A letekercselésből, mechanikus előzetes revétlenítésből, kiegyenlítésből és hegesztésből származó por, nikkel és ólom levegőbe történő kibocsátásának csökkentése érdekében alkalmazható BAT a kibocsátások összegyűjtése az a) technika alkalmazásával, és ebben az esetben a véggáz kezelése a b) technika alkalmazásával.
1.25. táblázat A letekercselésből, mechanikus előzetes revétlenítésből, kiegyenlítésből és hegesztésből származó por, nikkel és ólom levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 7. |
BAT 47 |
A temperálásból származó olajköd levegőbe történő kibocsátásának megelőzése vagy csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi technikák egyikének alkalmazása.
|
BAT 48 |
A hideghengerlésből, nedves temperálásból és felületkezelésből származó olajköd levegőbe történő kibocsátásának csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi a) technikának a b) technikával, illetve a b) és a c) technikával való együttes alkalmazása.
1.26. táblázat A hideghengerlésből, temperálásból, és felületkezelésből származó TVOC levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 7. |
1.4. A huzalgyártásra vonatkozó BAT-következtetések
A jelen szakaszban szereplő BAT-következtetéseket az 1.1. szakaszban található általános BAT-következtetésekkel együtt kell alkalmazni.
1.4.1. Energiahatékonyság
BAT 49 |
Az ólomfürdők energia- és anyagfelhasználási hatékonyságának növelése érdekében alkalmazható BAT lebegő védőréteg alkalmazása az ólomfürdők felületén, vagy tartályfedelek alkalmazása. |
Leírás
A lebegő védőrétegek és a tartályfedelek minimalizálják a hőveszteséget és az ólomoxidációt.
1.4.2. Az anyagfelhasználás hatékonysága
BAT 50 |
A nedves húzás anyagfelhasználási hatékonyságának növelése és az ártalmatlanításra továbbított hulladék mennyiségének csökkentése érdekében alkalmazható BAT a huzalgyártáshoz használt kenőanyag tisztítása és újrafelhasználása. |
Leírás
Egy (például szűrést és/vagy centrifugálást végző) tisztítókört alkalmaznak a huzalgyártáshoz használt kenőanyag újrafelhasználás előtti tisztításához.
1.4.3. Levegőbe történő kibocsátás
BAT 51 |
Az ólomfürdőkből származó por és ólom levegőbe történő kibocsátásának csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az összes alábbi technika alkalmazása.
1.27. táblázat Az ólomfürdőkből származó por és ólom levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 7. |
BAT 52 |
A száraz huzalhúzásból származó por levegőbe történő kibocsátásának csökkentése érdekében alkalmazható BAT a kibocsátások összegyűjtése az a) vagy b) technika alkalmazásával, és a véggáz kezelése az alábbi c) technika alkalmazásával.
1.28. táblázat A száraz húzásból származó por levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 7. |
BAT 53 |
Az olajos hűtőfürdőkből származó olajköd levegőbe történő kibocsátásának csökkentése érdekében alkalmazandó BAT mindkét alábbi technikának az alkalmazását jelenti.
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 7. |
1.4.4. Maradékanyagok
BAT 54 |
Az ártalmatlanításra továbbított hulladék mennyiségének csökkentése érdekében alkalmazható BAT az ólomtartalmú maradványanyagok ártalmatlanításának elkerülése azok újrahasznosításával, például ólom előállítására a színesfém-ágazat számára. |
BAT 55 |
Az ólomfürdőkből származó ólomtartalmú maradványanyagok (például védőrétegekhez használt anyagok és ólom-oxidok) tárolásával kapcsolatos környezeti kockázatok megelőzése vagy csökkentése érdekében alkalmazható BAT az ólomtartalmú maradványanyagok más maradványanyagoktól elkülönítve, vízzáró felületeken és zárt helyen vagy zárt tartályokban történő tárolása. |
1.5. A lemezek és huzalok tűzi mártó fémbevonására vonatkozó BAT-következtetések
A jelen szakaszban szereplő BAT-következtetéseket az 1.1. szakaszban található általános BAT-következtetésekkel együtt kell alkalmazni.
1.5.1. Az anyagfelhasználás hatékonysága
BAT 56 |
A szalagok folyamatos, tűzi mártó eljárással történő bevonása során az anyagfelhasználási hatékonyság növelése érdekében alkalmazható BAT a fémmel történő túlzott bevonás elkerülése az alábbi technikák együttes alkalmazásával.
|
BAT 57 |
A huzalok folyamatos, tűzi mártó eljárással történő bevonása során az anyagfelhasználási hatékonyság növelése érdekében alkalmazható BAT a túlzott bevonás elkerülése az alábbi technikák egyikének alkalmazásával.
|
1.6. A szakaszos tűzihorganyzásra vonatkozó BAT-következtetések
A jelen szakaszban szereplő BAT-következtetéseket az 1.1. szakaszban található általános BAT-következtetésekkel együtt kell alkalmazni.
1.6.1. Maradékanyagok
BAT 58 |
A magas cink- és nagy vaskoncentrációjú elhasznált savak képződésének megelőzése, illetve ahol ez a gyakorlatban nem megvalósítható, ártalmatlanításra szánt mennyiségük csökkentése érdekében alkalmazható BAT a pácolásnak a leoldástól elkülönítve történő végrehajtása. |
Leírás
A pácolást és a leoldást külön kezelőkádakban végzik a magas cink- és nagy vaskoncentrációjú elhasznált savak képződésének megelőzése, illetve ártalmatlanításra szánt mennyiségük csökkentése érdekében.
Alkalmazhatóság
A meglévő üzemek esetében való alkalmazhatóságot a helyhiány korlátozhatja abban az esetben, ha további kezelőkádakra van szükség a leoldáshoz.
BAT 59 |
A magas cinkkoncentrációjú leoldó oldatok ártalmatlanításra szánt mennyiségének csökkentése érdekében alkalmazott BAT az elhasznált fémleválasztó oldatok és/vagy a bennük lévő ZnCl2 és NH4Cl visszanyerése. |
Leírás
A magas cinkkoncentrációjú elhasznált leoldó oldatok telephelyen belüli vagy kívüli visszanyerésére szolgáló technikák a következők:
— |
A cink ioncsere útján történő eltávolítása. A kezelt sav felhasználható pácoláshoz, míg az ioncserélő gyanta sztrippeléséből származó ZnCl2- és NH4Cl-tartalmú oldat felhasználható fluxoláshoz. |
— |
A cink oldószeres extrahálás útján történő eltávolítása. A kezelt sav felhasználható pácoláshoz, míg a leoldásából és a bepárolgásból származó, cinktartalmú koncentrátum felhasználható egyéb célokra. |
1.6.2. Az anyagfelhasználás hatékonysága
BAT 60 |
A tűzi-mártási eljárás anyagfelhasználási hatékonyságának növelése érdekében alkalmazható BAT az alábbi két technika együttes alkalmazása.
|
BAT 61 |
A felesleges cinknek a horganyzott csövekről való lefúvatásának anyagfelhasználási hatékonyságának növelése és az ártalmatlanításra továbbított hulladék mennyiségének csökkentése érdekében alkalmazható BAT a cinktartalmú részecskék visszanyerése és újrafelhasználása a horganyzókádban, vagy azok továbbítása cinkvisszanyerés céljából. |
1.6.3. Levegőbe történő kibocsátás
BAT 62 |
A szakaszos tűzihorganyzás során a pácolásból és leoldásból származó HCl levegőbe történő kibocsátásának csökkentése érdekében alkalmazható BAT az üzemi paraméterek (azaz a hőmérséklet és a fürdő savkoncentrációja) szabályozása, és az alábbi technikák alkalmazása a következő prioritási sorrendben:
A d) technika csak a meglévő üzemek esetében alkalmazható BAT, és feltéve, hogy legalább azonos szintű környezetvédelmet biztosít, mint a c) technikának az a) vagy b) technikával való együttes alkalmazása.
1.29. táblázat A szakaszos tűzihorganyzás során sósavval történő pácolásból és leoldásból származó HCl levegőbe történő irányított kibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL)
A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 7. |
1.6.4. Szennyvíz-elvezetés
BAT 63 |
A szakaszos tűzihorganyzásból származó szennyvíz elvezetése nem elérhető legjobb technika. |
Leírás
Csak folyékony maradékanyagok (például elhasznált pácsav, elhasznált zsírtalanító oldatok és elhasznált flux-oldatok) keletkeznek. A maradékanyagokat összegyűjtik. Megfelelően kezelik őket újrahasznosítás vagy visszanyerés céljából, és/vagy továbbítják őket ártalmatlanításra (lásd: BAT 18 és BAT 59).
1.7. A technikák leírása
1.7.1. Az energiahatékonyság növelésére szolgáló technikák
Eljárás |
Leírás |
Coil-boxok |
Coil boxokat helyeznek el az előnyújtó és a készsorok között, hogy minimálisra csökkentsék az alapanyag hőmérsékleti veszteségét a tekercselési/letekercselési eljárás során, és lehetővé tegyék az alacsonyabb hengerlési erőt a meleghengerművek esetében. |
A tüzelés optimalizálása |
A kemencében végbemenő energiaátalakítás hatékonyságának maximalizálása és ezzel együtt a kibocsátások (különösen a CO-kibocsátás) minimális szintre való csökkentése érdekében hozott intézkedések. Ezt olyan technikák kombinációjával lehet elérni, mint a kemence jó kialakítása, a hőmérséklet (pl. a tüzelőanyag és az égéslevegő hatékony keverése) és a tüzelő zónában való tartózkodási idő optimalizálása, valamint kemence-automatizálás és -vezérlés alkalmazása. |
Lángmentes tüzelés |
A lángmentes tüzelést úgy érik el, hogy a tüzelőanyagot és az égéslevegőt külön-külön nagy sebességgel fecskendezik be a kemence égésterébe, hogy elnyomják a lángképződést és csökkentsék a termikus NOX-képződést, miközben egyenletesebb hőeloszlást hoznak létre az égéstérben. A lángmentes tüzelés használható az oxigéntüzeléses égéssel együttesen. |
Kemence-automatizálás és -vezérlés |
A melegítési folyamatot egy számítógépes rendszer segítségével optimalizálják, amely valós időben szabályozza a kulcsfontosságú paramétereket, például a kemence és az alapanyag hőmérsékletét, a levegő-tüzelőanyag arányt és a kemence nyomását. |
A vékonybrammák és idomacélok esetében háló alakú öntés alkalmazása, amelyet hengerlés követ |
A vékonybrammákat és az idomacélokat az öntés és a hengerlés egyetlen folyamatlépésben történő kombinálásával állítják elő. Csökken az alapanyag hengerlés előtti felmelegítésének igénye és a hengerlési szúrások száma. |
Az SNCR/SCR kialakításának és működésének optimalizálása |
A kemence vagy vezeték keresztmetszetében a reagens-NOX aránynak, a reagenscseppek méretének és a reagens beinjektálására szolgáló hőmérsékleti tartománynak az optimalizálása. |
Oxigénes tüzelés |
Az égéslevegőt részben vagy egészben tiszta oxigénre cserélik. Az oxigéndúsításos tüzelés használható a lángmentes tüzeléssel együttesen. |
Az égéslevegő előmelegítése |
Az égési füstgázból visszanyert hő egy részének újrafelhasználása az égés során használt levegő előmelegítése céljából. |
Technológiaigáz-kezelési rendszer |
Olyan rendszer, amely lehetővé teszi a vas- és acélgyártásból származó technológiai gázoknak az alapanyag melegítésére szolgáló kemencékbe történő irányítását, azok rendelkezésre állásától függően. |
Rekuperatív égő |
A rekuperatív égők különböző típusú rekuperátorokat (például sugárzásos, konvekciós, kompakt vagy sugárzócsöves kialakítású hőcserélőket) alkalmaznak, hogy közvetlenül visszanyerjék a hőt a füstgázokból, amelyeket azután az égéslevegő előmelegítésére használnak. |
A súrlódás csökkentése |
A kenőolajokat gondosan megválogatják. Tiszta olaj- és/vagy emulziós rendszereket használnak a munkahengerek és az alapanyag közötti súrlódás csökkentésére és a minimális olajfogyasztás biztosítására. Meleghengerlésnél ezt általában a felületkezelő hengersor első állványánál végzik el. |
Regeneratív égő |
A regeneratív égők két felváltva működő égőfejből állnak, amelyek tűzálló vagy kerámia anyagú hőtároló testekbe (foglalatokba) vannak beépítve. Míg az egyik égő működésben van, a másik égő tűzálló vagy kerámia anyagai elnyelik a füstgáz által leadott hőt, majd felhasználják azt az égéslevegő előmelegítésére. |
Hulladékhő-visszanyerő kazán |
A forró füstgázokból származó hőt hulladékhő-visszanyerő kazán segítségével gőz előállítására használják fel. A képződő gőzt az üzem egyéb folyamataiban, a gőzhálózat ellátására, vagy erőműben villamos energia előállítására használják fel. |
1.7.2. A levegőbe történő kibocsátások mennyiségének csökkentésére szolgáló technikák
Eljárás |
Leírás |
A tüzelés optimalizálása |
Lásd: 1.7.1. szakasz. |
Folyadék-gőz elválasztó |
A folyadék-gőz elválasztó olyan szűrőberendezés, amely eltávolítja a folyadékcseppeket a gőzáramból. Nagy fajlagos felületű, fém- vagy műanyagháló. A gőzáramban jelen lévő apró cseppek a lendületük révén a hálónak ütköznek, és nagyobb cseppekben egyesülnek. |
Elektrosztatikus porleválasztó |
Az elektrosztatikus porleválasztók (ESP-k) a részecskéket elektromosan feltöltik, és elektromos erőtér hatása alatt leválasztják. Az elektrosztatikus porleválasztók a legkülönbözőbb feltételek mellett képesek üzemelni. A kibocsátáscsökkentés hatékonysága függhet a mezők számától, a tartózkodási időtől (mérettől) és a korábbi fázisokban beiktatott részecskeszűrő egységektől. Ezek általában két–öt mezőt foglalnak magukban. Az elektrosztatikus porleválasztók a pornak az elektródákról való összegyűjtésére használt technikától függően lehetnek száraz vagy nedves típusúak. A nedves elektrosztatikus porleválasztókat jellemzően s finomszűrés szakaszában a maradványpor és cseppek nedves mosást követő eltávolítására használják. |
Szövetbetétes szűrő |
A szövetbetétes szűrők, más néven zsákszűrők, finom szövésű vagy nemezes anyagból készülnek, és a gázt ezen áramoltatják át a részecskék eltávolítása érdekében. A szövetbetétes szűrőhöz olyan szövetanyagot kell választani, amely megfelel az adott véggáz tulajdonságainak és a maximális üzemi hőmérsékletnek. |
Lángmentes tüzelés |
Lásd: 1.7.1. szakasz. |
Kemence-automatizálás és -vezérlés |
Lásd: 1.7.1. szakasz. |
Alacsony NOX-kibocsátású égő |
A technika (beleértve az ultraalacsony NOX-kibocsátású égőt) technika azon az alapelven alapul, hogy csökkenti a láng hőmérsékletét. A levegő/tüzelőanyag keverése csökkenti a rendelkezésre álló oxigén mennyiségét és a láng hőmérsékletét, ezáltal késlelteti a tüzelőanyaghoz kötött nitrogén NOX-dá való átalakulását és a termikus NOX-képződést, miközben fenntartja a tüzelés hatékonyságát. |
Az SNCR/SCR kialakításának és működésének optimalizálása |
Lásd: 1.7.1. szakasz. |
Oxigéntüzeléses égés |
Lásd: 1.7.1. szakasz. |
Szelektív katalitikus redukció (SCR) |
Az SCR technika a NOX karbamiddal vagy ammóniával katalizátorágyon, 300–450 °C optimális üzemi hőmérsékleten való reagáltatása útján nitrogénné történő redukálásán alapul. Több réteg katalizátor is alkalmazható. Több réteg katalizátor alkalmazásával nagyobb mennyiségű NOX redukálható. |
Szelektív, nem-katalitikus redukció (SNCR) |
Az SNCR a NOX ammóniával vagy karbamiddal magas hőmérsékleten való reagáltatása útján nitrogénné történő redukálásán alapul. Az optimális reakció érdekében 800 és 1 000 °C közötti üzemi hőmérsékleti tartományt kell fenntartani. |
Nedves mosás |
Gáznemű vagy szemcsés szennyező anyag eltávolítása a gőzáramból folyékony oldószerbe, általában vízbe vagy vizes oldatba történő tömegátvitel útján. Adott esetben kémiai reakciót is magában foglal (pl. savas vagy lúgos mosás). Bizonyos esetekben a vegyületek visszanyerhetők az oldószerből. |
1.7.3. A vízbe történő kibocsátások mennyiségének csökkentésére szolgáló technikák
Eljárás |
Leírás |
Adszorpció |
Az oldható anyagok (oldott anyagok) eltávolítása a szennyvízből szilárd, erősen porózus részecskék (jellemzően aktív szén) felületére juttatva azokat. |
Aerob kezelés |
Az oldott szerves szennyező anyagok oxigénnel történő, a mikroorganizmusok anyagcseréjét felhasználó biológiai oxidációja. A (levegőként vagy tiszta oxigénként beadott) oldott oxigén jelenlétében a szerves összetevők szén-dioxiddá és vízzé ásványosodnak, vagy egyéb metabolitokká és biomasszává alakulnak át. |
Kémiai kicsapatás |
A feloldott szennyező anyagok oldhatatlan vegyületté történő alakítása kémiai kicsapószer hozzáadásával. A szilárd csapadék elválasztása ezután ülepítéssel, flotálással vagy szűréssel történik. Szükség esetén ezt mikroszűrés vagy ultraszűrés követheti. A foszfor kicsapatásához polivalens fémionokat (pl. kalciumot, alumíniumot, vasat) használnak. |
Kémiai redukció |
A szennyező anyagok hasonló, de kevésbé káros vagy veszélyes vegyületekké való átalakítása redukáló szerekkel. |
Koagulálás és flokkulálás |
A koagulálás és a flokkulálás a lebegő szilárd anyagok szennyvízből történő kiválasztására használatos, rendszerint egymást követő lépésekben végzett eljárások. A koagulálás úgy történik, hogy a lebegő szilárd anyagok töltésével ellentétes töltésű koaguláló szereket adnak a szennyvízhez. A flokkulálás pedig polimerek hozzáadását jelenti, aminek során a mikrorészecskék egymásnak ütköznek, és nagyobb egységekbe, úgynevezett flokkokba rendeződnek. |
Kiegyenlítés |
Az áramok és a szennyező anyag-terhelések központi tartályokkal való kiegyenlítése az utótisztítás bemeneténél. A kiegyenlítés történhet decentralizált módon vagy más irányítási technikákkal is. |
Szűrés |
A szilárd anyagok elválasztása a szennyvízből porózus közegen történő átvezetéssel pl. homokszűrés, mikroszűrés és ultraszűrés. |
Flotáció |
A szilárd vagy folyékony részecskék leválasztása a szennyvízről azáltal, hogy a finom gázbuborékokhoz (általában levegőhöz) tapadnak. A folyadék felszínére kerülő részecskék összegyűlnek, és onnan fölözővel eltávolíthatók. |
Nanoszűrés |
Szűrési eljárás, amelyhez körülbelül 1 nm pórusátmérőjű membránokat használnak. |
Semlegesítés |
A szennyvíz pH-értékének semleges (körülbelül 7-es) szintre való módosítása vegyi anyagok hozzáadása révén. A pH-érték növelésére általában nátrium-hidroxidot (NaOH) vagy kalcium-hidroxidot (Ca(OH)2), a pH-érték csökkentésére pedig általában kénsavat (H2SO4), sósavat (HCl) vagy szén-dioxidot (CO2) használnak. A semlegesítés során bekövetkezhet egyes anyagok kicsapódása. |
Fizikai elválasztás |
A durva szilárd anyagok, lebegő szilárd részecskék és/vagy fémrészecskék elválasztása a szennyvízből fizikai elválasztása, például szűrővel, szitaszűrővel, homokfogóval, zsírfogóval, olaj-víz elválasztóval vagy elsődleges ülepítő tartályokkal. |
Fordított ozmózis |
Membrános eljárás, amelynek során az egymástól membránnal elválasztott részek között előidézett nyomáskülönbség hatására a víz a töményebb oldatból a kevésbé tömény oldatba áramlik. |
Ülepítés |
A lebegő részecskék és lebegőanyagok elkülönítése gravitációs ülepítéssel. |
(1) Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).
(3) Minden olyan paraméter esetében, amelynél a 30 percig tartó mintavétel/mérés és/vagy a három egymást követő mérés átlaga a mintavétellel vagy az elemzéssel összefüggő korlátozások és/vagy az üzemelési körülmények miatt nem megfelelő, a reprezentatívabb mintavételi/mérési eljárás alkalmazható.
(4) Amennyire megoldható, a méréseket a rendes üzemi körülmények között várható legmagasabb kibocsátási értékek mellett kell elvégezni.
(5) Az ellenőrzés nem alkalmazandó, ha csak elektromos áramot használnak.
(6) Ha a mérések folyamatosak, a következő általános EN-szabványok érvényesek: EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3 és EN 14181.
(7) Ha a mérések folyamatosak, az EN 13284-2 szabvány is érvényes.
(8) Ha a kibocsátási szintek bizonyítottan kellően stabilak, alacsonyabb – de mindenképpen háromévente legalább egyszeri – ellenőrzési gyakoriságot is el lehet fogadni.
(9) Abban az esetben, ha a BAT 62-ben leírt a) vagy b) technika nem alkalmazható, a pácfürdő feletti gázfázisban a HCl-koncentráció mérését évente legalább egyszer el kell végezni.
(10) Az ellenőrzést csak akkor végzik el, ha a szóban forgó anyagot a BAT 2-nél említett véggázáram-kimutatás lényegesként tartja számon.
(11) Az ellenőrzés nem alkalmazandó, ha csak földgázt használnak tüzelőanyagként vagy csak elektromos áramot használnak.
(12) Amennyiben a tételenkénti kibocsátás gyakorisága nem éri el az ellenőrzés minimális gyakoriságát, az ellenőrzést tételenként egyszer hajtják végre.
(13) Ellenőrzést csak akkor végeznek, ha a fogadó víztestbe közvetlen kibocsátás történik.
(14) Az ellenőrzés gyakorisága csökkenthető havonta egy alkalomra, ha a kibocsátási szintek bizonyítottan elég stabilak.
(15) A kémiai oxigénigény vagy a teljes szervesszén-tartalom ellenőrzése. Az előnyben részesített megoldás a teljes szervesszén-tartalom ellenőrzése, mert ennek során nincs szükség rendkívül mérgező vegyületek alkalmazására.
(16) Amennyiben közvetett kibocsátás történik egy fogadó víztestbe, a nyomon követés gyakorisága akkor csökkenthető 3 havonta egy alkalomra, ha a folyamatban később található szennyvízkezelő üzemnek megfelelő a kialakítása és a felszerelése ahhoz, hogy csökkentse az adott szennyező anyag mennyiségét.
(17) Ellenőrzés csak akkor történik, ha a szóban forgó anyagot/paramétert a BAT 2-nél említett nyilvántartás lényegesként tartja számon a szennyvízáramban.
(18) A BAT-AEPL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 2 200 MJ/t is lehet az erősen ötvözött acél (például: ausztenites rozsdamentes acél) esetében.
(19) A BAT-AEPL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 2 800 MJ/t is lehet az erősen ötvözött acél (például: ausztenites rozsdamentes acél) esetében.
(20) A BAT-AEPL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 4 000 MJ/t is lehet az erősen ötvözött acél (például: ausztenites rozsdamentes acél) esetében.
(21) Szakaszos temperálás esetén a BAT-AEPL-ek tartományának alsó határa a BAT 11 g) pontjának alkalmazásával teljesíthető.
(22) A BAT-AEPL magasabb lehet a 800 °C feletti temperálási hőmérsékletet igénylő folyamatos temperáló gépsoroknál.
(23) A BAT-AEPL magasabb lehet a 800 °C feletti temperálási hőmérsékletet igénylő folyamatos temperáló gépsoroknál.
(24) A BAT-AEPL-ek tartományának felső határa magasabb lehet, ha centrifugálással távolítják el a felesleges cinket és/vagy ha a horganyzófürdő hőmérséklete magasabb, mint 500 °C.
(25) A BAT-AEPL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 1 200 kWh/t lehet a 150 t/m3 kádtérfogat alatti átlagos éves termelési kapacitással működő szakaszos horganyzó üzemek esetében.
(26) A BAT-AEPL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 1 000 kWh/t is lehet a főként vékony termékeket (pl. < 1,5 mm) előállító, szakaszos horganyzó üzemek esetében.
(27) A BAT-AEPL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 50 kg/t is lehet főleg nagy fajlagos felületű munkadarabok tűzihorganyzásakor (például: < 1,5 mm vékony termékek, < 3 mm falvastagságú csövek), vagy újrahorganyzáskor.
(28) A BAT-AEL nem alkalmazható, ha a portömegáram 100 g/óra alatt marad.
(29) Ez a BAT-AEL nem vonatkozik a 100 %-ban földgázfűtésű vagy 100 %-ban elektromos fűtésű üzemekre.
(30) A BAT-AEL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 300 mg/Nm3 is lehet nagyarányú (az energiabevitel > 50 %-a) kamragáz használata esetén.
(31) A BAT-AEL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 550 mg/Nm3 is lehet nagyarányú (az energiabevitel > 50 %-a) kamragáz vagy ferrokrómgyártásból származó CO-ban gazdag gáz használata esetén.
(32) A BAT-AEL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 300 mg/Nm3 is lehet a folyamatos temperálás esetében.
(33) A BAT-AEL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 550 mg/Nm3 is lehet nagyarányú (az energiabevitel > 50 %-a) kamragáz vagy ferrokrómgyártásból származó CO-ban gazdag gáz használata esetén.
(34) A BAT-AEL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 550 mg/Nm3 is lehet nagyarányú (az energiabevitel > 50 %-a) kamragáz vagy ferrokrómgyártásból származó CO-ban gazdag gáz használata esetén.
(35) Ez a BAT-AEL csak a sósavat tartalmazó savkeverékekkel végzett maratásra alkalmazandó.
(36) Ez a BAT-AEL csak a hidrogén-fluoridot tartalmazó savkeverékekkel végzett pácolásra alkalmazandó.
(37) Ez a BAT-AEL csak a kénsavat tartalmazó savkeverékekkel végzett maratásra alkalmazandó.
(38) Ez a BAT-AEL csak a sósavat tartalmazó savkeverékekkel végzett maratásra alkalmazandó.
(39) Ez a BAT-AEL csak a kénsavat tartalmazó savkeverékekkel végzett maratásra alkalmazandó.
(40) A BAT-AEL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 200 mg/Nm3 is lehet a vegyes sav porlasztásos pörköléssel történő visszanyerése esetében.
(41) A technikák leírását lásd az 1.7.3. pontban.
(42) Az átlagolási időszakok meghatározását az Általános szempontok című rész tartalmazza.
(43) Vagy a TOC-ra, vagy a KOI-ra vonatkozó BAT-AEL-t kell alkalmazni. Az előnyben részesített megoldás a teljes szervesszén-tartalom ellenőrzése, mert ennek során nincs szükség rendkívül mérgező vegyületek alkalmazására.
(44) Ez a BAT-AEL csak akkor alkalmazandó, ha a szóban forgó anyago(ka)t/paraméter(eke)t a BAT 2-nél említett nyilvántartás lényegesként tartja számon a szennyvízáramban.
(45) A BAT-AEL-ek tartományának felső határa 0,3 mg/l az erősen ötvözött acél esetében.
(46) A BAT-AEL-ek tartományának felső határa 0,4 mg/l az ausztenites rozsdamentes acélt előállító üzemek esetében.
(47) A BAT-AEL-ek tartományának felső határa 35 μg/l az ólomfürdőket használó huzalgyártó üzemek esetében.
(48) A BAT-AEL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 50 μg/l is lehet az ólmozott acélt megmunkáló üzemek esetében.
(49) Az átlagolási időszakok meghatározását az Általános szempontok című rész tartalmazza.
(50) A BAT-AEL-eket nem kötelező alkalmazni, amennyiben a folyamatban később található szennyvízkezelő üzemnek megfelelő a kialakítása és a felszerelése ahhoz, hogy csökkentse az adott szennyező anyagok mennyiségét, feltéve, hogy ez nem vezet nagyobb környezetszennyezési szinthez.
(51) Ez a BAT-AEL csak akkor alkalmazandó, ha a szóban forgó anyago(ka)t/paraméter(eke)t a BAT 2-nél említett nyilvántartás lényegesként tartja számon a szennyvízáramban.
(52) A BAT-AEL-ek tartományának felső határa 0,3 mg/l az erősen ötvözött acél esetében.
(53) A BAT-AEL-ek tartományának felső határa 0,4 mg/l az ausztenites rozsdamentes acélt előállító üzemek esetében.
(54) A BAT-AEL-ek tartományának felső határa 35 μg/l az ólomfürdőket használó huzalgyártó üzemek esetében.
(55) A BAT-AEL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 50 μg/l is lehet az ólmozott acélt megmunkáló üzemek esetében.
(56) A BAT-AEPL-ek tartományának felső határa 1 000 MJ/t az erősen ötvözött acél (például: ausztenites rozsdamentes acél) esetében.
(57) Ha szövetbetétes szűrő nem alkalmazható, a BAT-AEL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 7 mg/Nm3 is lehet.
(58) Ez a BAT-AEL csak akkor alkalmazandó, ha a szóban forgó anyagot a BAT 2-nál említett véggázáram-kimutatás lényegesként tartja számon.
(59) A BAT-AEPL-ek tartományának felső határa magasabb, akár 1 600 MJ/t is lehet az erősen ötvözött acél (például: ausztenites rozsdamentes acél) esetében.
(60) Ez a BAT-AEL csak akkor alkalmazandó, ha a szóban forgó anyagot a BAT 2-nál említett véggázáram-kimutatás lényegesként tartja számon.