EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0440
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS GREEN ACTION PLAN FOR SMEs Enabling SMEs to turn environmental challenges into business opportunities
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA ZELENI AKCIJSKI PLAN ZA MALA I SREDNJA PODUZEĆA Kako malim i srednjim poduzećima omogućiti pretvaranje ekoloških izazova u poslovne prilike
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA ZELENI AKCIJSKI PLAN ZA MALA I SREDNJA PODUZEĆA Kako malim i srednjim poduzećima omogućiti pretvaranje ekoloških izazova u poslovne prilike
/* COM/2014/0440 final */
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA ZELENI AKCIJSKI PLAN ZA MALA I SREDNJA PODUZEĆA Kako malim i srednjim poduzećima omogućiti pretvaranje ekoloških izazova u poslovne prilike /* COM/2014/0440 final */
Uvod
i kontekst Europsko vijeće naglasilo je u ožujku 2014. da je
Europi potreban snažan i konkurentan industrijski temelj u pogledu proizvodnje
i ulaganja kao ključni pokretač gospodarskog rasta i stvaranja radnih
mjesta. Učinkovito korištenje resursa[1] jedan je od glavnih
faktora konkurentnosti poduzeća jer prema izvješćima u prosjeku oko
40 % troškova europskih proizvodnih poduzeća otpada na sirovine, što
uz vodu i energiju raste i do 50 % ukupnih troškova proizvodnje, u usporedbi
sa samo 20 % za troškove rada.[2]
Europsko Vijeće nadalje je pozvalo na stalno ulaganje napora za smanjenje
troškova energije krajnjih korisnika, posebno stalnim ulaganjem u energetsku
učinkovitost i upravljanje potražnjom energije u cijelom lancu vrijednosti
i u fazi istraživanja i razvoja. Za učinkovitije korištenje resursa doista je potrebno
kombinirati pristup lancu vrijednosti i provedbu složenih tehničkih
rješenja na razini poduzeća. Procjenjuje se da bi se učinkovitijim
korištenjem resursa u cijelom lancu vrijednosti do 2030. potreba za unosom
materijala smanjila za 17 % – 24 %[3]. Uz to, trenutačno
se u EU-u 60 % ukupnog otpada ne reciklira, kompostira ili ponovno
koristi,[4]
iz čega je vidljivo da postoje ogromne količine vrijednih resursa
koji se ne iskorištavaju u dovoljnoj mjeri te značajne poslovne prilike za
mala i srednja poduzeća (MSP)[5]
koja mogu koristiti i prodavati zelene proizvode, usluge i rješenja. Poslovne
prilike mogu se stvoriti i uključivanjem više kružnih poslovnih modela i
zelenih tehnologija u postojeće i buduće MSP-ove u svim sektorima,
uključujući uslužni. U strategiji Europa 2020. navodi se prioritet EU-a da
razvije održivo gospodarstvo i odredi ambiciozne općenite ciljeve u borbi
protiv klimatskih promjena i energetsku učinkovitost. U Aktu o malom
poduzetništvu (AMP)[6] naglašeno je da bi EU i
države članice trebali omogućiti MSP-ovima da ekološke izazove
pretvore u prilike. Zelenim akcijskim planom (ZAP) jasno se opisuje smjer i
okvir načina na koji EU u partnerstvu s državama članicama i regijama
namjerava pomoći MSP-ovima u iskorištavanju poslovnih prilika koje se
pružaju tijekom prelaska na zeleno gospodarstvo[7]. Tom se inicijativom
konkretno predstavlja niz novih ili izmijenjenih mjera za MSP-ove predloženih
na europskoj razini. Ciljevi ZAP-a su (1) učinkovitije korištenje resursa
u europskim MSP-ovima, (2) potpora zelenom poduzetništvu, (3) iskorištavanje
prilika u zelenijim lancima vrijednosti i (4) olakšavanje pristupa tržištu
zelenim MSP-ovima.[8] ZAP se predstavlja
zajedno s Komunikacijom Inicijativa za zeleno zapošljavanje. –
Iskorištavanje potencijala zelenoga gospodarstva za stvaranje radnih mjesta, kojom se predlaže plan
potpore stvaranju zelenih radnih mjesta u cijelom EU-u, te s komunikacijom Prilike
za učinkovitije korištenje resursa u građevinskom sektoru, kao i
s Paketom za kružno gospodarstvo i Revizijom konkretnog cilja u području
smanjenja otpada. Cilj Zelenog akcijskog plana jest pridonijeti
reindustrijalizaciji Europe kao što se zagovara u Komunikaciji za europsku
industrijsku renesansu (COM (2014) 14) i uz potporu Europskog
vijeća, i to povećanjem konkurentnosti MSP-ova i pružanjem potpore
razvoju zelenog poslovanja u svim europskim regijama, posebno s obzirom na
činjenicu da u ovoj fazi postoje znatne razlike u učinkovitosti
korištenja resursa između različitih sektora i država članica. Akcijski plan temelji se na Akcijskom planu za ekološke
inovacije (EcoAP)[9], u kojem se zadaje smjer
politici ekoloških inovacija i financiranju u sklopu strategije Europa 2020.
Brojne mjere i instrumenti EcoAP-a vrlo su važni za MSP-ove. To su, primjerice,
Europska ljestvica uspjeha u inoviranju, Promatračka skupina za ekološke
inovacije, Europski forum za ekološke inovacije, europska partnerstva za
inovacije i instrumenti financiranja ekoloških inovacija u sklopu programa
Obzor 2020. Mjere predstavljene u Zelenom akcijskom planu i EcoAP-u stoga se
nadopunjavaju, čime nastaju važne sinergije. Tijekom cijele faze provedbe
osigurat će se odgovarajuća koordinacija između EcoAP-a i
Zelenog akcijskog plana. Zeleni akcijski plan usmjeren je na mjere na razini Europe
koje su osmišljene tako da se uklapaju u postojeće „zelene” inicijative
potpore MSP-ovima na nacionalnim i regionalnim razinama i da ih ojačaju.[10] Sastavljen je na temelju
savjetovanja s dionicima u državama članicama koji su aktivni u tom
području te će biti proveden u suradnji s njima. Većina država
članica i mnoge regije odredile su organizacije i instrumente, posebno u
okviru financiranja regionalne politike, za potporu MSP-ovima u područjima
obuhvaćenima ovim Akcijskim planom. Spomenute mjere obuhvaćaju
pružanje informacija, izgradnju kapaciteta, promicanje suradnje i umrežavanja,
izravno financiranje, olakšavanje pristupa financiranju itd. U Zelenom akcijskom planu navedeni su općeniti ciljevi
i mjere koje će se provesti na europskoj razini u sklopu višegodišnjeg
financijskog okvira 2014. – 2020.[11] Sve su mjere nove ili su izmijenjene verzije prethodnih mjera kojima
se sada uzima u obzir potencijal za poduzeća koji proizlazi iz
učinkovitog korištenja resursa i pristupa zelenim tržištima.[12]
Mjerama se također uzimaju u obzir i rezultati javnog savjetovanja o Zelenom akcijskom planu održanog u
četvrtom tromjesečju 2013.[13] Konkretne informacije o mjerama navedenima u ovoj
komunikaciji uz upućivanje na programe na kojima se temelje, kao što su
europski strukturni i investicijski fondovi, COSME, Obzor 2020., Erasmus +,
LIFE ili Instrument za partnerstvo, bit će pravovremeno učitane na web-mjesto
Europske komisije, odnosno Glavne uprave za poduzetništvo i industriju[14]: http://wcmcom-ec-europa-eu-wip.wcm3vue.cec.eu.int:8080/enterprise/policies/sme/public-
consultation-green-action-plan/index en.htm I.
Ekologizacija MSP-ova za povećanje konkurentnosti i održivost Učinkovitijim korištenjem resursa u MSP-ovima stvara
se ogroman potencijal za smanjenje troškova proizvodnje i povećanje
produktivnosti. Na temelju izračuna pokazalo se da bi se boljim korištenjem
resursa mogle ostvariti uštede od ukupno 630 milijardi eura godišnje u
europskoj industriji.[15]
Premalo je MSP-ova u Europi svjesno tog potencijala. Nadalje, MSP-ovima se ne
pruža dovoljna potpora u njihovim naporima za ostvarivanjem ušteda
učinkovitijim korištenjem resursa. To bi moglo rezultirati ne samo
rastućim jazom u produktivnosti u Europi između poduzeća koja
rade na učinkovitijem korištenju resursa i onih koja to ne čine,
već bi moglo oslabiti i ukupnu konkurentnost europskih poduzeća, kao
i šanse mnogih MSP-ova da se pozicioniraju u svjetskim lancima vrijednosti. Zašto je to važno za
MSP-ove? Budući da su troškovi materijala u posljednjih pet
godina porasli u 75 % MSP-ova u EU-u, europski MSP-ovi općenito su
svjesni važnosti učinkovitog korištenja resursa. U najmanje 93 %
MSP-ova u EU-u poduzima se barem jedna mjera s ciljem učinkovitijeg
korištenja resursa i to je u većini slučajeva mjera koja ne zahtjeva
velike troškove. No do smanjenja troškova proizvodnje došlo je u samo 42 %
MSP-ova koji provode mjere za učinkovitije korištenje resursa.[16]
Iz te činjenice vidljivo je da su MSP-ovima potrebne smjernice o
ekonomičnosti ulaganja u učinkovito korištenje resursa. Osim toga, postoje velike razlike između razina
učinkovitosti korištenja resursa u proizvodnom sektoru u državama
članicama. Korištenje energije i stvaranje otpada za određenu vrstu
proizvodnje znatno se razlikuju među proizvodnim poduzećima u
različitim europskim zemljama.[17] Za učinkovitije korištenje resursa potrebno je
specijalizirano znanje koje obično nije dostupno u MSP-ovima te oni stoga
trebaju savjete da bi mogli uočiti potencijalne dugoročne koristi
uvođenja inovacija u svoje postupke i organizaciju kako bi se resursi
učinkovitije koristili. Nadalje, MSP-ovi koji traže financiranje velikih
početnih ulaganja u učinkovito korištenje resursa ponekad
uviđaju da financijski posrednici takva ulaganja smatraju domenom visokog
rizika. Stoga je važno prvo potaknuti MSP-ove na traženje odgovarajućih
savjeta o učinkovitom korištenju resursa u okviru poslovnih kampanja
usmjerenih na MSP-ove i drugo, pružiti im takvo savjetovanje u njihovim
regijama. Komisija
je odredila nekoliko općenitih ciljeva koje treba ostvariti pomoću
sljedećih mjera: 1. Pružanje praktičnih informacija, savjeta i
podrške europskim MSP-ovima za učinkovitije korištenje resursa na
ekonomičan način: § Europski centar izvrsnosti
u učinkovitom korištenju resursa, koji će biti osnovan 2015. godine
na temelju dokazanog iskustva u podupiranju učinkovitog korištenja resursa
u državama članicama, pružat će savjete i pomoć MSP-ovima s
ciljem poboljšanja njihove uspješnosti u učinkovitom korištenju resursa,
izravno i putem mreže partnera u svim europskim regijama te će postati
referentna točka za učinkovitost i ekonomičnost različitih
načina poboljšanja učinkovitosti korištenja resursa u cijelom EU-u.
Centar će također pružati informacije i, prema potrebi, MSP-ove
upućivati na nacionalne strategije, programe i mjere u području
učinkovitog korištenja resursa i potpore MSP-ovima. §
Istraživanjem
Eurobarometra „MSP-ovi, učinkovito korištenje resursa i zelena tržišta”
ocijenit će se trendovi učinkovitog korištenja resursa u cijeloj
Europi i u SAD-u s ciljem usmjeravanja daljnjeg razvoja politike u tom
području. § Europsku poduzetničku
mrežu (EPM)[18]
potaknut će se da (1) organizira Europsku kampanju za učinkovito
korištenje resursa koja će obuhvaćati aktivnosti za podizanje
svijesti (informacije na internetskim stranicama, društveni mediji,
prezentacije na (postojećim) događajima te mreže, događajima
B2B) kojima bi se MSP-ove informiralo o koristima i prilikama koje se nude na
području učinkovitog korištenja resursa i (2) MSP-ovima pruži
savjetodavne usluge o učinkovitom korištenju resursa. § Komisija će upravnim
tijelima europskih strukturnih i investicijskih fondova pružiti potporu
poticanjem projekata iz područja učinkovitog korištenja resursa i
reklamiranjem poslovnih prilika na zelenim tržištima, posebno isticanjem
uspješnih primjera i alata iz cijelog EU-a. 2. Potpora učinkovitim
mehanizmima prijenosa tehnologije za zelene tehnologije: § Komercijalizacija zelenih
tehnologija od velike je važnosti za rast MSP-ova u zelenom gospodarstvu. Stoga
će se u bazi podataka o prijenosu tehnologije Europske poduzetničke
mreže (EEN), u kojoj postoji više od 23 000 profila, i dalje ažurirati
klasifikacije ključnih riječi za opis učinkovitog korištenja
resursa i tehnologija povezanih s klimom kako bi se bolje uskladila ponuda i
potražnja među klijentima MSP-ova. § Osim toga, partneri EPM-a
bit će pozvani da osiguraju blisku suradnju između različitih
sektorskih skupina koje rade na učinkovitom korištenju resursa kako bi se
olakšala razmjena informacija i prijenos najbolje prakse. 3. Olakšavanje pristupa financiranju za poboljšanja
povezana s resursima i energetsku učinkovitost u MSP-ovima § Nekoliko web-mjesta
Europske komisije namijenjenih MSP-ovima ažurirat će se kako bi se na
njima bolje predstavilo dostupne informacije o okolišu, dostupno financiranje
EU-a za učinkovitije korištenje resursa, kao i o nefinancijskoj potpori dostupnoj
MSP-ovima. §
Europska
investicijska banka (EIB) će u okviru instrumenta za financiranje
prirodnog kapitala (NCFF) preko financijskih posrednika osigurati financijska
sredstva za učinkovitije korištenje resursa povezano s uslugama ekosustava
i prilagodbom na klimatske promjene. §
Instrumentom
za privatno financiranje energetske učinkovitosti (PF4EE) može se pružiti
potpora MSP-ovima i većim poduzećima srednje tržišne kapitalizacije,
između ostalih, koja vrše mala ulaganja u energetsku učinkovitost te
koja će na temelju uštede od smanjenja potrošnje energije moći
otplatiti pozajmicu koju su uzeli unaprijed. §
Osnovat
će se mreža i zajednica javnih i privatnih financijera i ulagača koji
podupiru ekološke inovacije. § Za
razdoblje 2014. – 2020. Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Europski
fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) podupirat će povećanje
konkurentnosti MSP-ova, uključujući poboljšanje njihove energetske
učinkovitosti, korištenje obnovljivih izvora energije i učinkovitije
korištenje resursa jer je to navedeno kao prioritetno ulaganje. Stoga države
članice i regije mogu odabrati takva ulaganja za financiranje iz EFRR-a i
EFPR-a. II.
Zeleno poduzetništvo za poduzeća budućnosti Sprečavanje i ispravljanje štete nanesene
okolišu i prijelaz na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika predstavlja
društveni izazov koji također nudi nove poslovne prilike za poduzeća.
Ipak, da bi „ekološke inovacije”, kao i bilo koje druge vrste inovacija, mogle
napredovati, potreban je plodan ekosustav, a zeleni inovatori ovise o potpori
da bi mogli razvijati svoje ideje i o pristupu financiranju da bi ih mogli
ostvariti. Razvoju zelenog poduzetništva pogoduje blizina znanstvenih
institucija, kao i dostupnost kvalificirane radne snage i industrijskih veza
kojima se olakšava međusektorska suradnja te uvjeti u kojima je
moguća pojava ekološki inovativnih klastera. Zašto
je to važno za MSP-ove? MSP-ovima je potrebno povoljno poslovno okruženje u kojem
se zelene ideje mogu lako razvijati, financirati i dovesti na tržište. O „zelenom
poduzetništvu” trebalo bi biti riječi već tijekom (višeg) obrazovanja
kako bi se oblikovao način razmišljanja budućih zelenih poduzetnika.
„Zeleno poduzetništvo” trebalo bi poticati i pružanjem pomoći
potencijalnim poduzetnicima prilikom pronalaženja poslovnih prilika koje se
pružaju prilikom prijelaza na gospodarstvo u kojem se resursi učinkovito
koriste i smanjuju emisije ugljika, uključujući pomoću novih
kreativnih oblika suradnje između poduzeća i akademske zajednice.
Treba podupirati sve oblike inovacija kojima se potpomaže zeleno poduzetništvo.
Zeleno poduzetništvo potiče se i novim poslovnim idejama kojima se
kombinira učinkovito korištenje resursa s kreativnošću, poput novog
fenomena „upcycling” kojim se kombiniraju recikliranje i dizajn. Nadalje, treba
još više raditi na iskorištavanju zelenih tehnologija razvijenih na temelju
istraživanja čija je izvedivost uspješno dokazana. U tom je kontekstu
nužno poduprijeti MSP-ove u istraživanju znanstvene ili tehničke
izvedivosti i komercijalnog potencijala ekološki inovativnih poslovnih ideja
jer mnogi MSP-ovi ne raspolažu dovoljnim kapitalom da bi to učinili sami. Komisija
je odredila nekoliko općenitih ciljeva koje treba ostvariti pomoću
sljedećih mjera: 1. Promicanjem svih oblika ekoloških inovacija, uključujući
netehnološke ekološke inovacije: § Instrumentom za MSP-ove u
sklopu programa Obzor 2020. MSP-ovima će se pomoći u istraživanju
znanstvene ili tehničke izvedivosti i komercijalnog potencijala ekološki
visokoinovativnih ideja s ciljem razvoja konkretnog novog poslovanja.
Pozitivnom ocjenom poslovne izvedivosti otvorit će se put financiranju
demonstracijskih aktivnosti. MSP-ovi već se mogu prijaviti za tu potporu u
okviru posebnih poziva namijenjenih ekološkim inovacijama i nabavi sirovina,
ekološki inovativnoj proizvodnji i preradi hrane te inovacijama u području
smanjenja emisija ugljika i stvaranja energetski učinkovitog sustava. § U
sklopu programa Obzor 2020. društvenim izazovom „Borba protiv klimatskih
promjena, okoliš, učinkovito korištenje resursa i sirovina” podupiru se
općeniti ciljevi Zelenog akcijskog plana u smislu učinkovitijeg
korištenja resursa sustavnim pristupom ekološkim inovacijama i uspostavljanjem
kružnog gospodarstva. Obuhvaćene su sve vrste inovacija. Obuhvaćene
su različite vrste aktivnosti, od istraživanja do demonstracije,
stavljanja na tržište, koordinacije i umrežavanja. § Za
razdoblje 2014. – 2020. Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski
poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo i
ribarstvo (EFPR) podupirat će povećanje konkurentnosti MSP-ova, s
ciljem povećanja energetske učinkovitosti korištenja obnovljivih
izvora energije. To je navedeno kao prioritetno ulaganje koje države
članice i regije trebaju vršiti putem svojih operativnih programa. 2. Olakšavanjem pristupa poslovnim partnerstvima,
vještinama i znanju u području zelenog poduzetništva: §
Komunikacijom Inicijativa za
zeleno zapošljavanje. – Iskorištavanje potencijala zelenoga gospodarstva za
stvaranje radnih mjesta predlaže se opsežan plan razvoja vještina za ekologizaciju
gospodarstva. §
Poticat
će se pružanje visokokvalitetnih informacija o ekološkim inovacijama i
ekološki inovativnim MSP-ovima radi povećanja povjerenja i smanjenja
ulagačkih rizika, i to putem inicijativa kao što je Provjera ekoloških
tehnologija (ETV), koja se trenutačno provodi kao pilot-program EU-a. § Novi poslovni modeli za
učinkovito korištenje resursa i energije u MSP-ovima podržat će se
putem programa LIFE. § Europskom nagradom za
promicanje poduzetništva koja će se dodijeliti javnim tijelima i
javno-privatnim partnerstvima koja podupiru razvoj zelenih tržišta i
učinkovitost korištenja materijala, odat će se priznanje uloženim
naporima u podupiranju zelenoga poduzetnišva. 3. Boljim iskorištavanjem uloge
klastera u potpori ekološki inovativnim MSP-ovima: § Učinkovito korištenje
resursa postat će posebna tema tijekom osposobljavanja u okviru Programa
za promicanje izvrsnosti klastera (COSME 2014. – 2020.), čiji je
cilj potpuno osvještavanje upravitelja klastera o mogućim mjerama koje se
mogu poduzeti u njihovim klasterima kako bi se još više potaknule ekološke
inovacije i učinkovito korištenje resursa unutar samih klastera i
između njihovih članova, MSP-ova. III.
Prilike za MSP-ove u zelenijem lancu vrijednosti Prerada, popravljanje, održavanje, recikliranje i ekološki
dizajn imaju velik potencijal da postanu pokretači gospodarskog rasta i
stvaranja radnih mjesta dajući istovremeno značajan doprinos borbi za
zaštitu okoliša. Inovacijom i izmjenom dizajna proizvoda, proizvodnih i
poslovnih modela poduzeća mogu smanjiti korištenje skupih primarnih
sirovina i stvarati manje otpada. 60 % ukupnog otpada u EU-u koji se ne
reciklira, kompostira ili ponovno koristi,[19] MSP-ovima pruža
gospodarske prilike za iskorištavanje međusektorskih lanaca vrijednosti u
kojima se resursi učinkovitije koriste. „Kružnim”[20] ili „simbiotičkim”[21] gospodarstvom
povećava se ušteda resursa i smanjuju se troškovi maksimalnim produljenjem
vremena korištenja resursa, proizvoda i komponenti. Za bolje i
učinkovitije korištenje resursa smanjenjem količine otpada i
pretvarenjem otpada u nova dobra i usluge potrebne su ekološke inovacije, novi
posrednici i brokerske usluge. MSP-ovima i poduzetnicima potrebno je okruženje
koje ih podupire u stvaranju novih industrijskih odnosa u kojima će im
biti omogućeno preusmjeravanje na kružno gospodarstvo. Zašto je to važno za MSP-ove? Unatoč dokazima iz kojih su vidljive koristi inovacija
kojima se smanjuje količina otpada i međusektorske suradnje u lancu
vrijednosti, kombinacijom regulatornih, institucijskih, tehničkih i
kulturoloških prepreka još uvijek se sustavno otežava učinkovitije
djelovanje i umrežavanje među poduzećima, a time i učinkovitije
korištenje resursa. Trenutačno, primjerice, 44 % velikih
poduzeća u EU-u prodaje svoj otpadni materijal drugim poduzećima, dok
to čini samo 24 % MSP-ova[22]. Budući da su za to
često potrebna specijalizirana znanja i umreženost, MSP-ovima je
često teško razviti i dijeliti znanja o smanjenju količine otpada i
gospodarenju njime te iskoristiti potencijal izbjegavanja stvaranja otpada i
ponovnog korištenja proizvoda, materijala i otpada u različitim lancima
vrijednosti. Zbog visokih transakcijskih troškova i početnih troškova
ulaganja mogao bi se dalje smanjiti interes za sklapanje transakcija povezanih
s ponovnim korištenjem i recikliranjem resursa, posebno stoga što je zbog
manjka iskustva i nesigurnosti povezane s razlikama u kakvoći,
specifikacijama i vremenu isporuke teško unaprijed utvrditi potencijalne
koristi. Nadalje, razmjene unutar lanca vrijednosti mogu predstavljati
tehnološke izazove jer bi moglo biti potrebno transformacije i prilagodbe
„otpada kao nusproizvoda” izvršiti prije nego što se oni mogu ponovno
uključiti u lanac vrijednosti. Komisija je odredila nekoliko općenitih
ciljeva koje treba ostvariti pomoću sljedećih mjera: 1. Rješavanjem sustavnih prepreka međusektorskoj
i međunarodnoj suradnji u lancu vrijednosti te osnivanju poduzeća i
suradnji među njima olakšavanjem stvaranja poslovnih modela za usluge i
ponovnog korištenja materijala, proizvoda i otpada: § Analiza sustavnih prepreka
koje MSP-ovima otežavaju uvođenje kružnih poslovnih modela,
učinkovito korištenje materijala iz tokova otpada i postupke industrijske
simbioze. To je od presudne važnosti za razvoj najboljih mogućih mjera na
razini EU-a s ciljem rješavanja spomenutih nedostataka i promicanja uloge
MSP-ova u kružnom gospodarstvu. 2. Olakšavanjem međusektorske suradnje s ciljem
promicanja kružnoga gospodarstva: § Predstojećom mjerom
„Olakšavanje provedbe projekata u klasterima za nove industrijske lance
vrijednosti” u okviru programa Obzor 2020 dodijelit će se barem 75 %
ukupnog proračuna za potporu inovacijama u MSP-ovima. Cilj te mjere je
pružanje potpore međusektorskoj i međuregionalnoj suradnji i
inovativnim projektima koje su pokrenuli MSP-ovi njihovim boljim integriranjem
u klastere i različite lance vrijednosti. § Europski opservatorij
klastera regijama će omogućiti bolje kartiranje geografske
koncentracije kompetencija u području ekološke industrije, kao i
utvrđivanje i analizu međusektorskih klasterskih trendova,
uključujući internacionalizaciju klastera i trendove industrijske
transformacije povezane s ekološkom industrijom. § Odredit će se regije
koje će služiti kao model za demonstraciju sustavnih i ekološki
inovativnih rješenja. § Programom LIFE promicat
će se prihvaćanje kružnih poslovnih modela i predstaviti njihove
koristi za MSP-ove. § Osnivanje stručne
skupine koja će se usredotočiti na sustavan pristup ekološkim
inovacijama u okviru programa Obzor 2020. IV.
Pristup tržištima za zelene MSP-ove Učinkovit rad na rješavanju velikih globalnih
ekoloških izazova kao što su klimatske promjene strateški je interes EU-a. Uz
visoku stopu gospodarskog rasta i, u nekim slučajevima, rane faze
industrijalizacije, u mnogim se zemljama okoliš vrlo brzo iscrpljuje i rastu
količine emisija. Ključno će biti pružiti tim zemljama
pomoć u prelasku na zeleno gospodarstvo. EU istovremeno ima i vodeću
ulogu u zelenim i niskougljičnim tehnologijama pomoću kojih se
europskim poduzećima, posebno MSP-ovima u tim zemljama, otvaraju izvrsne
mogućnosti kombiniranja općenitih ciljeva povezanih s borbom protiv
klimatskih promjena i drugih ciljeva u području zaštite okoliša s
razvojem trgovine, ulaganja i poslovanja. Zašto je to važno za MSP-ove? Međunarodnim obvezama EU-a u područjima poput
suradnje u borbi protiv klimatskih promjena ili politikama susjedstva europskim
MSP-ovima pruža se konkretan okvir s relevantnim stručnim znanjima za
pristup novim tržištima za njihove tehnologije, proizvode i usluge čiji je
cilj učinkovito smanjenje emisija ugljika. EU čini oko jedne
trećine svjetskog tržišta za ekološku industriju te je neto izvoznik. Na
svjetskom tržištu bilježi se godišnji rast od 5 %, a očekuje se da će
se utrostručiti do 2030.[23]
i tako pružiti znatne prilike poduzećima iz EU-a. No rijetki MSP-ovi iz
EU-a nude svoje zelene tehnologije, proizvode i usluge u zemljama izvan EU-a.
87 % MSP-ova u EU-u prodaje samo na svojim nacionalnim tržištima.[24]
Taj izostanak internacionalizacije MSP-ova obično se objašnjava
nedostatkom okvira za potporu kojim bi se MSP-ovima mogao olakšati pristup
stranim tržištima. MSP-ovi imaju više izgleda za uključivanje u globalne
lance vrijednosti ako surađuju s drugim poduzećima nego ako djeluju
samostalno. Za učinkovitije korištenje resursa u Europi i za pomoć
MSP-ovima da se uspješno uključe u globalne lance vrijednosti potrebna je
jača međunarodna suradnja. Da bi bili međunarodno konkurentni,
MSP-ovi iz područja učinkovitog korištenja resursa moraju tražiti
međunarodne partnere ne samo za prodaju, već i za nabavu sirovina i
dobivanje pristupa istraživanjima, znanjima ili vještinama u cijelom lancu
vrijednosti. Takva se suradnja često olakšava u klasterima koji imaju
ulogu prave „odskočne daske” za MSP-ove kako bi oni, s jedne strane, mogli
pristupiti međunarodnim tržištima te, s druge strane, uspostavili poslovnu
suradnju i razvili dugoročna strateška partnerstva u cijelom lancu
vrijednosti i između različitih lanaca vrijednosti. Nadalje, MSP-ovi
mogu iskoristiti i međunarodne kontakte i mreže koje su već
uspostavile međunarodna poduzeća, sveučilišta i druge
institucije u njihovim klasterima. Komisija
je odredila nekoliko općenitih ciljeva koje treba ostvariti pomoću
sljedećih mjera: 1. Promicanjem zelenijeg unutarnjeg europskog tržišta § Europske organizacije za
normizaciju poticat će se da prilikom određivanja normi uzmu u obzir
općenite ciljeve kružnoga gospodarstva kako bi se nastavile prijašnje
napore Komisije da se ekološki aspekti uključe u europsku normizaciju.[25] 2. Olakšavanjem pristupa međunarodnim tržištima
za zelene poduzetnike: § Uspostava europskih
strateških partnerstava za klastere kojima će se poticati savezi među
klasterima iz različitih sektora s ciljem razvoja zajedničke
strategije internacionalizacije. Poticat će se savezi u području
zelenih tehnologija i ekoloških inovacija. § Međunarodnim misijama
povezivanja poticat će se suradnja u područjima učinkovitog
korištenja resursa i ekoloških inovacija, a prioritet tih misija određivat
će se posebno za svaki slučaj, uzimajući u obzir posebnosti
ciljne zemlje i trgovinski potencijal. § Financijskim instrumentima
u okviru programa COSME MSP-ovima će se pomoći pri
internacionalizaciji promicanjem njihovog prekograničnog razvoja. 3. Olakšavanjem uvođenja
tehnologija za učinkovito korištenje resursa u partnerskim zemljama
pomoću suradnje s europskim MSP-ovima: §
Pomoću
programa mjera za niskougljično poslovanje pružit će se tehnička
pomoć za uspostavljanje partnerstava za suradnju između poduzeća
i klastera iz EU-a i poduzeća i drugih odgovarajućih društava iz
zemalja sa srednjim dohotkom te za razradu zajedničkih unovčivih
prijedloga[26]
u kojima se odražavaju interesi obiju strana uz osiguravanje usklađenosti
politike za razvoj. ■
Stvaranje novih poduzetničkih aktivnosti zasnovanih na zelenim
tehnologijama u zemljama južnog Mediterana u okviru suradnje s europskim
MSP-ovima. V. Upravljanje Koncept i nacrt Zelenog akcijskog plana za MSP-ove kako su
predstavljeni tijekom javnog savjetovanja o budućnosti politike o
MSP-ovima i posebno tijekom javnog savjetovanja o Zelenom akcijskom planu koje
se održalo tijekom četvrtog tromjesečja 2013. dobili su široku
podršku onih uprava država članica i dionika MSP-ova koji su se odazvali
savjetovanju.[27] Mreža izaslanika MSP-ova[28]
također je pozitivno odgovorila na Plan i pozdravila njegovu jasnu
usredotočenost na poslovni model koji je rezultat ekoloških izazova. Stoga
je važna temeljita provedba Plana. Za to je potrebna potpuna politička
predanost Komisije i država članica. Zašto
je to važno za MSP-ove? Samo će se učinkovitim i djelotvornim ostvarenjem
općenitih ciljeva i naknadnih mjera tog akcijskog plana osigurati
učinak u cijeloj Europi u korist MSP-ova. Komisija
je odredila nekoliko općenitih ciljeva koje treba ostvariti pomoću
sljedećih mjera: 1.
Osiguravanjem
praćenja i ažuriranja mjera koje je pokrenula Komisija radi pružanja
potpore MSP-ovima u tom području: § Mjere povezane sa Zelenim
akcijskim planom za MSP-ove redovito će se pratiti, uključujući
dodijeljena financijska sredstva, u dijalogu s dionicima MSP-ova, a ocjenjivat
će se i učinkovitost programa. Ažurirane informacije o mjerama bit
će dostupne putem web-mjesta Komisije. § Revizijom
uspješnosti MSP-ova[29] na godišnjoj se bazi
prati i ocjenjuje napredak zemalja u provedbi Akta o malom poduzetništvu,
uključujući uspješnost u pogledu njegova 9. načela:
„omogućavanje MSP-ovima da ekološke izazove pretvore u poslovne prilike”,
čime se nadopunjuje praćenje Zelenog akcijskog plana. 2. Podupiranjem koordinacije, suradnje i razmjene
najboljih praksi na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini: §
Mehanizam
za upravljanje iz Akta o malom poduzetništvu, koji obuhvaća reviziju
uspješnosti MSP-ova i mrežu izaslanika MSP-ova, koristit će se kao
platforma za razmjenu najbolje prakse među državama članicama kako bi
se MSP-ovima pružila potpora za pretvaranje ekoloških izazova u poslovne
prilike. Mreža izaslanika MSP-ova posebno će se koristiti za raspravu o
provedbi takvih praksi te o rezultatima i preprekama. §
Uspostavit
će se koordinacija s Radnom skupinom na visokoj razini EcoAP-a kako bi se
osigurao stalni protok informacija, dosljednost i bolje iskorištavanje
sinergija među različitim inicijativama. Kad god to bude relevantno,
tražit će se i koordinacija sa skupinama na europskoj razini koje rade u
drugim područjima politika, poput okoliša, zapošljavanja, obrazovanja,
razvojne suradnje itd. [1] Učinkovito korištenje resursa znači korištenje
ograničenih resursa na Zemlji na održiv način, uz istovremeno
smanjenje utjecaja na okoliš na najmanju moguću mjeru i istovremeno
omogućavanje gospodarskog rasta (njegovim relativnim odvajanjem od
korištenja materijala). [2] "Guide to
resource efficiency in manufacturing: Experiences from improving resource
efficiency in manufacturing companies". Europe INNOVA (2012.) [3] Meyer, B. i dr.
(2011.) "Macroeconomic modelling of sustainable development and the links
between the economy and the environment". Istraživanje za Europsku
komisiju (Glavna uprava za okoliš), dostupno na http://ec.europa.eu/environment/enveco/studies_modelling/pdf/report_macroeconomic.pdf [4] Statistički
podaci Eurostata o otpadu (2011.) [5] Vidi definiciju
MSP-ova na http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme- definition/index_en.htm [6] Za više informacija: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/index_en.htm [7] „Zeleno gospodarstvo” je model kojim se „osigurava rast i razvoj,
štiti ljudsko zdravlje i blagostanje, pružaju zadovoljavajuća radna
mjesta, smanjuje nejednakosti i ulaže u bioraznolikost te je čuva,
uključujući usluge ekosustava koje pruža (prirodni kapital), zbog
njezine stvarne vrijednosti i temeljnog doprinosa ljudskom i gospodarskom
blagostanju”. (Definicija iz Odluke br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta
i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja
Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta”). [8] Cilj Zelenog akcijskog plana za MSP-ove općenito je
povećanje učinkovitosti korištenja resursa, bez posebne
usredotočenosti na energetsku učinkovitost ili stvaranje obnovljive
energije, što su već bile teme posebnih komunikacija Komisije i
zakonodavnih prijedloga. [9] http://ec.europa.eu/environment/ecoap/index_en.htm [10] EU će, primjerice, u okviru kohezijske politike podupirati mjere
relevantne za ZAP. Države članice složile su se da će dodijeliti više
od 100 milijardi eura iz Europskog fonda za regionalni razvoj za ulaganja u
MSP-ove, niskougljično gospodarstvo te istraživanje i razvoj. [11] Mjere predviđene u Komunikaciji nemaju utjecaja na proračun
EU-a osim odobrenih sredstava koja su već predviđena službenim
financijskim programiranjem Komisije. [12] U popratnom radnom dokumentu službi nalazi se popis mjera s oznakom,
prema potrebi, vremenskog roka za njihovu provedbu u razdoblju 2014.
– 2020. [13] Poveznica na izvješće o rezultatima javnog savjetovanja:
http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/public-consultation-green-action-plan/index_en.htm [14] Te će informacije obuhvaćati upućivanje na dodijeljena
financijska sredstva za mjere predviđene u okviru upravljanja Zelenim
akcijskim planom i njihovu učinkovitost. [15] "Guide to
resource efficiency in manufacturing: Experiences from improving resource
efficiency in manufacturing companies". Europe INNOVA (2012.). [16] Svi su brojevi u
ovom odlomku iz Flash Eurobarometra iz 2013. „MSP-ovi, učinkovito
korištenje resursa i zelena tržišta” ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_381_eapdf. [17] Calogirou C.,
S. Y. Sørensen, P. B. Larsen, S. Alexopoulou et al. (2010) SMEs and the
environment in the European Union, PLANET SA i Danski tehnološki institut,
objavila Europska komisija, GU za poduzetništvo i industriju. http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=4711 [18] Za više informacija: http://een.ec.europa.eu/ [19] Statistički podaci Eurostata o otpadu (2011.) [20] U kružnom gospodarstvu dodana vrijednost u proizvodima zadržava se što
je moguće dulje i ne stvara se otpad. Resursi ugrađeni u proizvode
aktivno se koriste i nakon što dođe kraj uporabnog vijeka proizvoda,
čime se stvara nova vrijednost. [21] Simbiotičko gospodarstvo temelji se na praksi da se nusproizvodi
jednog poduzeća ili sektora (uključujući energiju, vodu,
logistiku i materijale) koriste u drugome. [22] Flash Eurobarometar 2013. „MSP-ovi, učinkovito korištenje resursa
i zelena tržišta”: ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_381_eapdf. [23] IDEA Consult,
ECORYS, 2009. Istraživanje o konkurentnosti ekološke industrije EU-a; Savezno
ministarstvo okoliša, očuvanja prirode i nuklearne sigurnosti, 2009.,
"Greentech - Made in Germany 2.0" [24] Flash Eurobarometar iz 2013. „MSP-ovi, učinkovito korištenje resursa
i zelena tržišta”: ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_381_eapdf. [25] Raniji napori Komisije obuhvaćaju komunikacije „Uključenje
ekoloških aspekata u normizaciju” (COM (2004) 130 završna
verzija) i „Strateška vizija za europske norme: kretanje naprijed kako bi se
poboljšao i ubrzao održivi rast europskoga gospodarstva do 2020.”
(COM (2011) 311 završna verzija) [26]Unovčiv prijedlog
je projekt ili prijedlog koji ima dovoljan financijski i konceptualni temelj da
bi mogao potencijalno biti uspješan pri prijavi za financiranje od
međunarodnih kreditnih institucija. [27] Izvješće o rezultatima javnog savjetovanja:
http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/public-consultation-green-action-plan/index_en.htm [28] Za više informacija: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/sme-envoy/index_en.htm [29] Za više informacija:
http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/performance-review/index_en.htm