EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R0840
Commission Delegated Regulation (EU) 2023/840 of 25 November 2022 supplementing Regulation (EU) 2021/23 of the European Parliament and of the Council with regard to regulatory technical standards specifying the methodology for calculation and maintenance of the additional amount of pre-funded dedicated own resources to be used in accordance with Article 9(14) of that Regulation (Text with EEA relevance)
Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/840 оd 25. studenoga 2022. o dopuni Uredbe (EU) 2021/23 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se utvrđuje metodologija za izračun i održavanje dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava koji treba upotrijebiti u skladu s člankom 9. stavkom 14. te uredbe (Tekst značajan za EGP)
Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/840 оd 25. studenoga 2022. o dopuni Uredbe (EU) 2021/23 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se utvrđuje metodologija za izračun i održavanje dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava koji treba upotrijebiti u skladu s člankom 9. stavkom 14. te uredbe (Tekst značajan za EGP)
C/2022/8434
SL L 107, 21.4.2023, p. 29–38
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
21.4.2023 |
HR |
Službeni list Europske unije |
L 107/29 |
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/840
оd 25. studenoga 2022.
o dopuni Uredbe (EU) 2021/23 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se utvrđuje metodologija za izračun i održavanje dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava koji treba upotrijebiti u skladu s člankom 9. stavkom 14. te uredbe
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/23 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o okviru za oporavak i sanaciju središnjih drugih ugovornih strana i o izmjeni uredaba (EU) br. 1095/2010, (EU) br. 648/2012, (EU) br. 600/2014, (EU) br. 806/2014 i (EU) 2015/2365 te direktiva 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2007/36/EZ, 2014/59/EU i (EU) 2017/1132 (1), a posebno njezin članak 9. stavak 15. četvrti podstavak,
budući da:
(1) |
Dodatni iznos unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava koji središnje druge ugovorne strane trebaju upotrijebiti u poteškoćama trebalo bi određivati s obzirom na pojedinačne značajke svake središnje druge ugovorne strane. |
(2) |
Metodologija za izračun dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava koji središnja druga ugovorna strana treba upotrijebiti nakon događaja neispunjavanja obveza ili događaja koji nije događaj neispunjavanja obveza trebala bi stoga omogućiti razlikovanje između središnjih drugih ugovornih strana sa složenim profilom rizičnosti za koje bi iznos dodatnih unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava trebao biti veći i središnjih drugih ugovornih strana s manje složenim profilom rizičnosti ili konzervativnijim upravljanjem rizicima za koje bi iznos dodatnih unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava trebao biti manji. |
(3) |
Metodologija za izračun dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava koji središnja druga ugovorna strana treba upotrijebiti nakon događaja neispunjavanja obveza ili događaja koji nije događaj neispunjavanja obveza trebala bi sadržavati dovoljno jasne i objektivne parametre kako bi se izbjegle poteškoće u procjeni i trebala bi omogućiti dosljednu primjenu za sve središnje druge ugovorne strane. Ti bi parametri trebali omogućiti i prilagodbu dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava strukturi i unutarnjoj organizaciji središnje druge ugovorne strane, prirodi, opsegu i složenosti njezinih aktivnosti, kao i strukturi poticaja njezinih dioničara, uprave i članova sustava poravnanja te klijenata tih članova sustava poravnanja. Svakom bi parametru trebalo dodijeliti vrijednost izraženu u postotnim bodovima. Zbroj svih parametara trebao bi dati postotak kapitala središnje druge ugovorne strane utemeljenog na rizicima koji se upotrebljava kao dodatni iznos unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava koji središnje druge ugovorne strane trebaju upotrijebiti nakon događaja neispunjavanja obveza ili događaja koji nije događaj neispunjavanja obveza. |
(4) |
Kako bi se uzela u obzir struktura i unutarnja organizacija središnje druge ugovorne strane te priroda, opseg i složenost njezinih aktivnosti, središnja druga ugovorna strana trebala bi procijeniti prirodu i složenost poravnanih vrsta imovine, broj i složenost svojih međuovisnosti s drugim infrastrukturama financijskog tržišta i drugim financijskim institucijama, učinkovitost svoje unutarnje organizacije, otpornost okvira za upravljanje rizicima i broj bitnih korektivnih mjera koje su u tijeku za otklanjanje nedostataka koje utvrdi nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane. |
(5) |
Kako bi se uzela u obzir struktura poticaja dioničara, uprave i članova sustava poravnanja središnjih drugih ugovornih strana te klijenata članova sustava poravnanja, središnja druga ugovorna strana trebala bi procijeniti rizike povezane s njezinim izravnim ili neizravnim vlasništvom i strukturom kapitala, financijske poticaje uključene u naknade za više rukovodstvo središnje druge ugovorne strane, kao i razinu uključenosti članova sustava poravnanja i njihovih klijenata u upravljanje rizikom središnje druge ugovorne strane. |
(6) |
Središnje druge ugovorne strane trebale bi redovito preispitivati dodatni iznos unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava kako bi osigurale da taj iznos ostane na odgovarajućoj razini, čak i nakon bitne promjene kapitalnih zahtjeva za središnju drugu ugovornu stranu utemeljenih na riziku koji su izračunani u skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (2). |
(7) |
Kako bi se izbjegla bespotrebna opterećenja, od središnje druge ugovorne strane ne bi trebalo zahtijevati izračun na temelju određenih metodoloških parametara ako odluči dobrovoljno primijeniti maksimalan iznos dodatnih unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava od 25 %. |
(8) |
Važno je da u scenariju neispunjavanja obveza dodatni iznos unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava bude pravedno raspodijeljen. Središnje druge ugovorne strane koje uspostave više od jednog jamstvenog fonda za različite vrste financijskih instrumenata čije poravnanje obavljaju trebale bi stoga dodatni iznos unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava raspodijeliti svakom jamstvenom fondu razmjerno njegovoj veličini. U scenariju koji nije događaj neispunjavanja obveza puni iznos dodatnih unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava trebao bi biti dostupan za pokriće gubitaka. |
(9) |
Dodatni iznos namjenskih vlastitih sredstava koji središnje druge ugovorne strane trebaju upotrijebiti nakon događaja neispunjavanja obveza ili događaja koji nije događaj neispunjavanja obveza trebao bi odražavati relativnu važnost različitih parametara koji predstavljaju unutarnju organizaciju središnje druge ugovorne strane, prirodu, opseg i složenost njezinih aktivnosti te strukturu poticaja njezinih dioničara za jačanje poticaja za pravilno upravljanje rizicima. Stoga, ne dovodeći u pitanje minimalne i maksimalne postotke koje treba upotrijebiti za određivanje dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava, dodatni iznos unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava trebalo bi izračunavati kao kumulativni zbroj svih postotnih bodova dodijeljenih svakom parametru. Postotak koji treba primijeniti za svaki parametar trebao bi biti zbroj relevantnih kvantitativnih pokazatelja. Najvažnijim parametrima u procjeni rizikâ i složenosti središnje druge ugovorne strane trebalo bi dodijeliti širok raspon kvantitativnih pokazatelja, dok bi parametrima koji se odnose na određeni aspekt rizika središnje druge ugovorne strane trebalo dodijeliti uži raspon kvantitativnih pokazatelja. |
(10) |
Metodologija za održavanje dodatnih iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava trebala bi središnjim drugim ugovornim stranama omogućiti da ublaže utjecaj zahtjeva za ta dodatna sredstva tako da im omogući ulaganje tih dodatnih sredstava u imovinu koja nije navedena u investicijskoj politici središnjih ugovornih strana iz članka 47. stavka 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 samo ako te središnje druge ugovorne strane provedu odgovarajuće postupke za primjenu mjera oporavka radi ublažavanja rizika ako takva imovina nije odmah dostupna. |
(11) |
Potrebno je ublažiti učinak dodatnih unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava na središnje druge ugovorne strane. Mogućnosti ulaganja središnjih drugih ugovornih strana u održavanje dodatnih unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava trebalo bi stoga djelomično uskladiti s popisom imovine prihvatljive kao kolateral koju središnje druge ugovorne strane primaju od članova sustava poravnanja. Tim bi pristupom središnjim drugim ugovornim stranama i dalje bili osigurani odgovarajući okvir i postupci za upravljanje rizicima povezanima s tom imovinom i njezinom likvidacijom u stresnim razdobljima. Međutim, određena imovina prihvatljiva kao kolateral trebala bi ostati izvan popisa prihvatljivih ulaganja jer se ne može smatrati dovoljno likvidnom ili bi izložila sredstva središnje druge ugovorne strane prekomjernom kreditnom i tržišnom riziku i stoga se ne može smatrati prikladnom za ulaganje središnje druge ugovorne strane. |
(12) |
Ako nije odmah dostupan dodatni iznos unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava uložen u imovinu koja nije imovina iz članka 47. stavka 1. Uredbe (EU) br. 648/2012, središnje druge ugovorne strane trebale bi o tome obavijestiti svoja nadležna tijela i članove sustava poravnanja nakon događaja neispunjavanja obveza ili događaja koji nije događaj neispunjavanja obveza. U takvom slučaju središnje druge ugovorne strane trebale bi imati pravo pokriti nedostupan dodatni iznos unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava tako da od svojih članova sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze zatraže financijske doprinose. Te bi doprinose trebalo pravedno i razmjerno raspodijeliti. |
(13) |
Središnje druge ugovorne strane trebale bi članovima sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze isplatiti naknadu za financijski doprinos tih članova za pokriće nedostupnog dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava. Kako bi se ograničila izloženost članova sustava poravnanja središnjih drugih ugovornih strana koji ispunjavaju svoje obveze i omogućilo da podnesu sve buduće doprinose u novcu, takvu bi naknadu trebalo isplatiti u razumnom roku, u novcu i u valuti u kojoj je uplaćen financijski doprinos. Naknadu bi trebalo isplatiti tek kad središnje druge ugovorne strane izvrše svoje druge obveze plaćanja. Ako se naknada ne isplati u razumnom roku, od središnjih drugih ugovornih strana trebalo bi, kao poticaj za isplatu tih iznosa, zahtijevati da plate godišnju kamatu na dospjele iznose. |
(14) |
Kako bi se očuvala međunarodna konkurentnost središnjih drugih ugovornih strana iz Unije, Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) analiziralo je pri izradi nacrta regulatornih tehničkih standarda pravila koja se primjenjuju na središnje druge ugovorne strane iz trećih zemalja i njihove prakse te međunarodna kretanja u pogledu oporavka i sanacije središnjih drugih ugovornih strana. ESMA je na temelju te analize zaključila da predložena metodologija za izračun dodatnih iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava središnjih drugih ugovornih strana Unije ne bi trebala imati negativan učinak na konkurentnost međunarodno aktivnih središnjih drugih ugovornih strana iz Unije. |
(15) |
Ova se Uredba temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koji je ESMA dostavila Komisiji. |
(16) |
ESMA je u suradnji Europskim nadzornim tijelom za bankarstvo i nakon savjetovanja s Europskim sustavom središnjih banaka izradila nacrt tehničkih standarda. U skladu s člankom 10. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ESMA je provela otvorena javna savjetovanja o tom nacrtu regulatornih tehničkih standarda, analizirala moguće povezane troškove i koristi i zatražila mišljenje Interesne skupine za vrijednosne papire i tržišta kapitala osnovane u skladu s člankom 37. te uredbe, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Izračun i raspodjela dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava središnje druge ugovorne strane
1. Središnje druge ugovorne strane izračunavaju dodatni iznos unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava iz članka 9. stavka 14. Uredbe (EU) 2021/23 tako da kapitalne zahtjeve utemeljene na riziku koji su izračunani u skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 i Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 152/2013 (4) množe s postotkom „P” dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava središnjih drugih ugovornih strana koji je određen u skladu s člankom 2.
2. Središnje druge ugovorne strane preispituju određivanje postotka i dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava izračunanog u skladu sa stavkom 1. nakon svake bitne promjene kapitalnih zahtjeva utemeljenih na riziku izračunanih u skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012, a najmanje jednom godišnje.
3. Središnje druge ugovorne strane koje odluče dobrovoljno primijeniti maksimalni postotak od 25 % pri izračunu dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava iz članka 9. stavka 14. Uredbe (EU) 2021/23 nemaju obvezu određivanja postotka iz članka 2. ove Uredbe.
4. Središnje druge ugovorne strane koje su uspostavile više od jednog jamstvenog fonda za različite vrste financijskih instrumenata čije poravnanje obavljaju raspodjeljuju dodatni iznos unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava izračunan u skladu sa stavkom 1. svakom jamstvenom fondu razmjerno njegovoj veličini. Središnje druge ugovorne strane raspodjelu zasebno iskazuju u svojim bilancama. Središnje druge ugovorne strane upotrebljavaju dodatne iznose raspodijeljene jamstvenom fondu za neispunjavanje obveza koje proizlazi iz tržišnih segmenata na koje se jamstveni fond primjenjuje. U slučaju događaja koji nije događaj neispunjavanja obveza, središnje druge ugovorne strane raspodjeljuju puni dodatni iznos unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava izračunan u skladu sa stavkom 1. za pokriće gubitaka koji su nastali zbog događaja koji nije događaj neispunjavanja obveza.
Članak 2.
Određivanje postotka dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava središnje druge ugovorne strane
Središnje druge ugovorne strane izračunavaju postotak dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava središnje druge ugovorne strane iz članka 1. stavka 1. primjenom formula iz Priloga.
Članak 3.
Održavanje dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava središnjih drugih ugovornih strana
1. Središnje druge ugovorne strane odmah obavješćuju svoja nadležna tijela u pisanom obliku ako dodatni iznos unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava padne ispod obveznog dodatnog iznosa koji je izračunan u skladu s člankom 1. stavkom 1. i u slučaju svakog naknadnog smanjenja tog dodatnog iznosa. U toj pisanoj obavijesti iznose se detaljne informacije o preostalom dodatnom iznosu unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava i obavijest nadležnom tijelu o očekivanim daljnjim smanjenjima tog iznosa u razdoblju od pet radnih dana od te obavijesti. U pisanoj obavijesti iznosi se i razlog pada dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava ispod obveznog dodatnog iznosa i sveobuhvatan opis mjera i rokova za nadopunu tog iznosa.
2. Središnje druge ugovorne strane upotrebljavaju preostali iznos od dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava u svrhe iz članka 9. stavka 14. Uredbe (EU) 2021/23 samo ako se naknadni događaj neispunjavanja obveza ili događaj koji nije događaj neispunjavanja obveza jednog ili više članova sustava poravnanja nastupi prije nego što predmetna središnja druga ugovorna strana nadopuni puni dodatni iznos svojih unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava kako je izračunan u skladu s člankom 1. stavkom 1.
3. Središnje druge ugovorne strane nadopunjuju dodatni iznos unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava u roku od 20 radnih dana od prve pisane obavijesti iz stavka 1.
4. Ako je postotak koji je određen u skladu s člankom 2. veći od 10 %, središnje druge ugovorne strane mogu uložiti višak zatraženog iznosa dodatnih unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava u zlato i financijske instrumente koji se smatraju visoko likvidnim kolateralom u skladu s člankom 46. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 isključivo:
(a) |
ako je takva imovina uključena u politiku kolaterala središnjih drugih ugovornih strana; |
(b) |
ako u takvoj imovini nisu bankovna jamstva, izvedenice ili vlasnički vrijednosni papiri; |
(c) |
ako su predmetne središnje druge ugovorne strane uvele postupke iz članaka 4. i 5. ove Uredbe. |
Članak 4.
Postupak za primjenu mjera oporavka ako dodatni iznos nije odmah dostupan
1. Središnje druge ugovorne strane odmah obavješćuju svoje nadležno tijelo i svoje članove sustava poravnanja ako nakon događaja neispunjavanja obveza ili događaja koji nije događaj neispunjavanja obveza nije odmah dostupan dodatni iznos unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava izračunan u skladu s člankom 1. Svojem nadležnom tijelu i svojim članovima sustava poravnanja dostavljaju i detaljan opis nedostupnog dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava i razlog te nedostupnosti.
2. Ako nakon događaja neispunjavanja obveza ili događaja koji nije događaj neispunjavanja obveza središnje druge ugovorne strane prikupe financijska sredstva od članova sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze, taj iznos jednak je nedostupnom dodatnom iznosu unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava, a predmetne središnje druge ugovorne strane taj iznos raspodjeljuju na članove sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze razmjerno njihovim doprinosima jamstvenom fondu.
Članak 5.
Postupak za isplatu naknade članovima sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze i koji uplate financijski doprinos ako dodatni iznos nije odmah dostupan
1. Središnje druge ugovorne strane poduzimaju sve opravdane mjere kako bi isplatile naknade članovima sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze i koji su uplatili financijski doprinos središnjoj drugoj ugovornoj strani u skladu s člankom 4. stavkom 2. To čine unovčenjem imovine u koju je uložen dodatni iznos unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava izračunan u skladu s člankom 1. stavkom 1. u roku od 20 radnih dana od obavijesti o nedostupnosti sredstava iz članka 4. stavka 1.
2. Podložno stavku 4., središnje druge ugovorne strane članovima sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze isplaćuju naknadu u razumnom roku dok se ne nadoknade svi iznosi.
3. Naknada svih iznosa koji se duguju članovima sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze isplaćuje se u novcu i u valuti u kojoj je član sustava poravnanja koji ispunjava svoje obveze uplatio financijski doprinos središnjoj drugoj ugovornoj strani.
4. Središnja druga ugovorna strana isplaćuje naknadu svih iznosa koji se duguju članovima sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze samo nakon sljedećeg:
(a) |
operativni troškovi su servisirani; |
(b) |
podmirene su sve dospjele dužničke obveze; |
(c) |
isplaćene su sve nadoknade u rokovima iz članka 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2023/450 (5). |
5. Središnje druge ugovorne strane plaćaju godišnju kamatu na dospjele iznose ako je za punu otplatu bilo potrebno više od 120 radnih dana od datuma prvobitne mjere oporavka za koju je bio nužan financijski doprinos članova sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze. Kamatna stopa utvrđuje se prema zateznoj kamatnoj stopi koja se obračunava u skladu s člankom 99. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (6).
Članak 6.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 25. studenoga 2022.
Za Komisiju
Predsjednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) SL L 22, 22.1.2021., str. 1.
(2) Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).
(3) Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).
(4) Delegirana uredba Komisije (EU) br. 152/2013 od 19. prosinca 2012. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju, u vezi s regulatornim tehničkim standardima o kapitalnim zahtjevima za središnje druge ugovorne strane (SL L 52, 23.2.2013., str. 37.).
(5) Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/450 od 25. studenoga 2022. o dopuni Uredbe (EU) 2021/23 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda kojima se utvrđuje redoslijed prema kojem središnje druge ugovorne strane trebaju isplatiti nadoknadu iz članka 20. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/23, maksimalni broj godina tijekom kojih te središnje druge ugovorne strane trebaju iskoristiti udio svoje godišnje dobiti za takva plaćanja posjednicima instrumenata kojima se priznaje potraživanje njihove buduće dobiti i maksimalni udio te dobiti koji treba upotrijebiti za ta plaćanja (SL L 67, 3.3.2023., str. 5).
(6) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).
PRILOG
1. Opće upute
Središnja druga ugovorna strana izračunava postotak dodatnog iznosa unaprijed financiranih namjenskih vlastitih sredstava iz članka 1. stavka 1. primjenom sljedeće formule:
pri čemu:
„A” = parametri od A1 do A5 koje središnja druga ugovorna strana izračunava u skladu s odjeljcima od 2. do 6. ovog Priloga;
„B” = parametri od B1 do B3 koje središnja druga ugovorna strana izračunava u skladu s odjeljcima od 7. do 9. ovog Priloga.
Parametri od A 1 do A 5 predstavljaju strukturu, unutarnju organizaciju središnje druge ugovorne strane te prirodu, opseg i složenost njezinih aktivnosti, a parametri od B 1 do B 3 predstavljaju strukturu poticaja dioničara, uprave i članova sustava poravnanja središnje druge ugovorne strane te klijenata tih članova sustava poravnanja.
Konačni postotak (P) zaokružuje se na najbliži cijeli broj.
2. Priroda i složenost poravnanih vrsta imovine
Parametar A 1 odnosi se na prirodu i složenost poravnanih vrsta imovine. Parametar A 1 kreće se od 1 % do 7 %. Parametar A 1 izračunava se primjenom sljedeće formule:
pri čemu:
I assets predstavlja broj različitih vrsta imovine čije je poravnanje obavljeno posredstvom središnje druge ugovorne strane. Vrijednost I assets izračunava se primjenom sljedeće formule:
pri čemu N assets = broj različitih vrsta imovine čije je poravnanje obavljeno posredstvom središnje druge ugovorne strane;
I FX predstavlja broj valuta čije je poravnanje obavljeno posredstvom središnje druge ugovorne strane. Vrijednost I FX je 1 % ako središnja druga ugovorna strana poravna imovinu koja je nominirana ili nudi namiru u više od jedne valute, a inače je 0 %;
I settl predstavlja vrstu namire izvedenica. Vrijednost I settl je 1 % ako središnja druga ugovorna strana nudi fizičku namiru ugovora o izvedenicama, a inače je 0 %.
3. Odnosi i međuovisnosti središnje druge ugovorne strane s drugim infrastrukturama financijskog tržišta i drugim financijskim institucijama
Parametar A 2 odnosi se na odnose i međuovisnosti središnje druge ugovorne strane s drugim infrastrukturama financijskog tržišta i drugim financijskim institucijama. Parametar A 2 kreće se od 0 % do 2 %. Parametar A 2 izračunava se primjenom sljedeće formule:
pri čemu:
I FMI predstavlja broj međuovisnosti. Vrijednost I FMI je 1 % ako središnja druga ugovorna strana ima više od pet međuovisnosti s mjestima trgovanja, platnim sustavima i sustavima za namiru, a inače je 0 %;
I CMs predstavlja koncentraciju članova sustava poravnanja središnje druge ugovorne strane. Vrijednost I CMs je 1 % ako pet najvećih članova sustava poravnanja središnje druge ugovorne strane predstavljaju više od 40 % ukupnih unaprijed financiranih sredstava središnje druge ugovorne strane, zajedno za sve usluge i jamstvene fondove, a inače je 0 %. Središnja druga ugovorna strana određuje udio sredstava pet najvećih članova sustava poravnanja na temelju godišnjeg prosjeka.
4. Unutarnja organizacija središnje druge ugovorne strane
Parametar A 3 odnosi se na učinkovitost unutarnje organizacije središnje druge ugovorne strane. Vrijednost A 3 kreće se od 0 % do 5 %. Parametar A 3 izračunava se primjenom sljedeće formule:
pri čemu:
I Riskco predstavlja međudjelovanje između odbora i odbora za rizike osnovanog u skladu s člankom 28. Uredbe (EU) 648/2012. Vrijednost I RiskCo je 2 % ako je odbor središnje druge ugovorne strane u prethodne tri godine donio više od tri odluke u kojima nije uvažena preporuka ili savjet odbora za rizike, a inače je 0 %;
I reporting predstavlja razinu izvješćivanja o provjeri modela. Vrijednost I reporting je 0 % ako je provjera modela strukturno neovisna o izradi modela, a inače je 1 %;
I Riskstaff predstavlja udio osoblja kojem je dodijeljena funkcija upravljanja rizicima. Vrijednost I Riskstaff kreće se od 0 % do 2 %, a izračunava se primjenom sljedeće formule:
pri čemu P risk = udio ekvivalenata punog radnog vremena upravljanja rizicima u ukupnim ekvivalentima punog radnog vremena središnje druge ugovorne strane, uključujući izdvojene funkcije. Vrijednost I Riskstaff je 2 % ako je P risk 0 %, a 0 % ako je P risk 20 %.
5. Otpornost okvira središnje druge ugovorne za upravljanje rizicima
Parametar A 4 odnosi se na otpornost okvira središnje druge ugovorne strane za upravljanje rizicima. Vrijednost A 4 kreće se od 0 % do 8 %. Parametar A 4 izračunava se primjenom sljedeće formule:
pri čemu:
I BT predstavlja primjerenost iznosa nadoknade središnjih drugih ugovornih strana procijenjenu retroaktivnim ispitivanjem. Vrijednost I BT kreće se od 0 % do 4 %, a izračunava se primjenom sljedeće formule:
pri čemu P BT = postotak obračunskih računa središnje druge ugovorne strane koji se izračunava kao broj obračunskih računa koji ispunjavaju kriterije u odnosu na ukupni broj obračunskih računa središnje druge ugovorne strane, čiji je uspjeh na retroaktivnim ispitivanjima iznosa nadoknade u prethodnih 12 mjeseci ispod minimalnog zahtjeva iz EMIR-a kako je navedeno u članku 24. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 153/2013 (1). Vrijednost I BT je 4 % ako je P BT na 100 %;
I incident predstavlja operativnu otpornost središnje druge ugovorne strane na temelju broja incidenata u transakcijama. Vrijednost I incident kreće se od 0 % do 2 %, a izračunava se primjenom sljedeće formule:
pri čemu N days = broj dana u prethodnih 12 mjeseci tijekom kojih središnja druga ugovorna strana nije mogla dva sata ili dulje obrađivati nove transakcije. Vrijednost I incident je 2 % ako N days = 10 dana;
I payments predstavlja operativnu otpornost središnje druge ugovorne strane na temelju broja incidenata u plaćanju. Vrijednost I payments kreće se od 0 % do 2 %, a izračunava se primjenom sljedeće formule:
pri čemu N days = broj dana u prethodnih 12 mjeseci tijekom kojih središnja druga ugovorna strana nije mogla dva sata ili dulje obrađivati ili primati plaćanja. Vrijednost I payments je 2 % ako je N days = 10 dana.
6. Korektivne mjere koje su u tijeku za otklanjanje nedostataka koje utvrdi nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane
Parametar A 5 odnosi se na broj bitnih korektivnih mjera koje su u tijeku za otklanjanje nedostataka koje utvrdi nadležno tijelo središnje druge ugovorne strane. Vrijednost A 5 kreće se od 0 % do 2 %. Vrijednost A 5 izračunava se primjenom sljedeće formule:
pri čemu:
I reco predstavlja korektivne mjere koje su tijeku za bonitetna pitanja. Vrijednost I reco je 2 % ako središnja druga ugovorna strana ima u tijeku jednu bitnu korektivnu mjeru za otklanjanje nedostataka koje je utvrdilo njezino nadležno tijelo za koju je prekoračila rok koji je odredilo nadležno tijelo u planu korektivnih mjera, a inače je 0 %;
Za potrebe ove formule, korektivna mjera smatra se bitnom ako su predmetna središnja druga ugovorna strana ili nadležno tijelo toj korektivnoj mjeri dodijelili najviši prioritet na temelju unutarnje matrice materijalnosti središnje druge ugovorne strane ili klasifikacije nadležnog tijela.
7. Vlasništvo, struktura kapitala i profitabilnost središnje druge ugovorne strane
Parametar B 1 odnosi se na vlasništvo i strukturu kapitala središnje druge ugovorne strane. Vrijednost B 1 kreće se od 0 % do 4 %. Vrijednost B 1 izračunava se primjenom sljedeće formule:
pri čemu:
I majority predstavlja prirodu matičnog društva središnje druge ugovorne strane. Vrijednost I majority je 2 % ako središnja druga ugovorna strana ima matično društvo koje nije grupa u javnom vlasništvu i kojem nije dodijeljen rejting ili mu je dodijeljen rejting ispod investicijskog razreda, a inače je 0 %. Rejting je najlošiji rejting subjekta koji mu je dodijelila ovlaštena agencija za kreditni rejting;
I support predstavlja potporu matičnog društva središnje druge ugovorne strane. Vrijednost I support je 0 % ako središnja druga ugovorna strana primi ugovorenu materijalnu financijsku potporu od matičnog društva u slučaju događaja neispunjavanja obveza ili događaja koji nije neispunjavanje obveza, uključujući obvezujuće kreditne linije ili ugovore o osiguranju, a inače je 2 %.
8. Naknada višem rukovodstvu
Parametar B 2 odnosi se na mjeru u kojoj se naknada višem rukovodstvu može ugovornim aranžmanima prilagoditi nakon događaja neispunjavanja obveza ili događaja koji nije događaj neispunjavanja obveza. Vrijednost B 2 kreće se od 0 % do 2 %. Vrijednost B 2 izračunava se primjenom sljedeće formule:
pri čemu:
I %amount predstavlja udio ukupnih varijabilnih naknada višem rukovodstvu na koje se primjenjuju odredbe o povratu sredstava. Vrijednost I %amount kreće se od 0 % do 1 %, a izračunava se primjenom sljedeće formule:
pri čemu P amount = postotak ukupnih godišnjih varijabilnih naknada višem rukovodstvu središnje druge ugovorne strane na koje se primjenjuju odredbe o povratu sredstava u slučaju događaja neispunjavanja obveza ili događaja koji nije događaj neispunjavanja obveza. Vrijednost I %amount je 1 % ako je P amount 0 %;
I %staff predstavlja postotak osoblja višeg rukovodstva na koje se primjenjuju odredbe o povratu sredstava u slučaju gubitaka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza ili gubitaka koji nisu povezani s neispunjavanjem obveza. Vrijednost I %staff kreće se od 0 % do 1 %, a izračunava se primjenom sljedeće formule:
pri čemu P %staff = postotak višeg rukovodstva središnje druge ugovorne strane, izražen u postotku prosječnih godišnjih ekvivalenata punog radnog vremena višeg rukovodstva, na koje se primjenjuje odredba o povratu sredstava za varijabilnu naknadu.
9. Uključenost članova sustava poravnanja i klijenata u upravljanje rizikom središnje druge ugovorne strane
Parametar B 3 odnosi se na uključenost članova sustava poravnanja i klijenata u upravljanje rizicima središnje druge ugovorne strane. Vrijednost B 3 kreće se od 0 % do 2 %. Vrijednost B 3 izračunava se primjenom sljedeće formule:
pri čemu:
I investment predstavlja uključenost članova sustava poravnanja i klijenata u postupak donošenja odluka o ulaganju. Vrijednost I investment je 0 % ako su članovi sustava poravnanja uključeni u odluke o ulaganju i snose dio mogućih gubitaka, a inače je 1 %. Za potrebe određivanja vrijednosti pokazatelja I investment , središnje druge ugovorne strane smatraju da su članovi sustava poravnanja uključeni u odluke o ulaganju ako je s njima provedeno savjetovanje u postupku odobravanja politike ulaganja središnje druge ugovorne strane ili za svaku pojedinačnu odluku o ulaganju;
I incentives predstavlja poticaje članova sustava poravnanja u postupku upravljanja u slučaju neispunjavanja obveza. Vrijednost I incentives je 0 % ako postoje poticaji članova sustava poravnanja za sudjelovanju u postupku upravljanja u slučaju neispunjavanja obveza, a inače je 1 %.
(1) Delegirana uredba Komisije (EU) br. 153/2013 od 19. prosinca 2012. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima o zahtjevima za središnje druge ugovorne strane (SL L 52, 23.2.2013., str. 41.).