EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document DD_2013_13_038_HR
Službeni list Europske unije
Posebno izdanje 2013.
13. Industrijska politika i unutarnje tržište
Svezak 038
Službeni list Europske unije
Posebno izdanje 2013.
13. Industrijska politika i unutarnje tržište
Svezak 038
Službeni list Europske unije |
1977-0588 doi:10.3002/19770588.2013.13.038.hrv |
|
![]() Hrvatsko izdanje |
13. Industrijska politika i unutarnje tržište Svezak 038 Posebno izdanje 2013. |
|
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
1 |
/ |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
01.07.2013. |
Uvodna napomena
U skladu s člankom 52. Akta o uvjetima pristupanja Republike Hrvatske i prilagodbama Ugovora o Europskoj uniji, Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, potpisanog 9. prosinca 2011., tekstovi akata institucija donesenih prije pristupanja koje su te institucije sastavile na hrvatskom jeziku od dana pristupanja vjerodostojni su pod istim uvjetima kao i tekstovi sastavljeni na sadašnjim službenim jezicima. Tim se člankom također predviđa da se tekstovi objavljuju u Službenom listu Europske unije ako su tekstovi na sadašnjim jezicima tako objavljeni.
U skladu s tim člankom objavljuje se posebno izdanje Službenog lista Europske unije na hrvatskom jeziku, koje sadržava tekstove obvezujućih općih akata. To izdanje obuhvaća akte usvojene u razdoblju od 1952. godine do dana pristupanja.
Objavljeni tekstovi podijeljeni su na 20 poglavlja koja slijede raspored iz Registra važećeg zakonodavstva Europske unije, i to:
01 |
Opća, financijska i institucionalna pitanja |
02 |
Carinska unija i slobodno kretanje robe |
03 |
Poljoprivreda |
04 |
Ribarstvo |
05 |
Sloboda kretanja radnika i socijalna politika |
06 |
Pravo poslovnog nastana i sloboda pružanja usluga |
07 |
Prometna politika |
08 |
Politika tržišnog natjecanja |
09 |
Porezi |
10 |
Ekonomska i monetarna politika i slobodno kretanje kapitala |
11 |
Vanjski odnosi |
12 |
Energetika |
13 |
Industrijska politika i unutarnje tržište |
14 |
Regionalna politika i koordinacija strukturnih instrumenata |
15 |
Okoliš, potrošači i zaštita zdravlja |
16 |
Znanost, informiranje, obrazovanje i kultura |
17 |
Pravo poduzećâ |
18 |
Zajednička vanjska i sigurnosna politika |
19 |
Područje slobode, sigurnosti i pravde |
20 |
Europa građana |
Spomenuti registar, koji vodi Ured za publikacije, dostupan je na internetu (eur-lex.europa.eu) na službenim jezicima Europske unije. Bibliografskoj bilješci svakog akta može se pristupiti putem registra, gdje se mogu pronaći upućivanja na posebno izdanje i na ostale analitičke metapodatke.
Akti objavljeni u posebnom izdanju, uz određene iznimke, objavljuju se u obliku u kojem su bili objavljeni u Službenom listu na izvornim službenim jezicima. Stoga pri uporabi posebnog izdanja treba uzeti u obzir naknadne izmjene, prilagodbe ili odstupanja koje su usvojile institucije, Europska središnja banka ili su predviđene u Aktu o pristupanju.
Iznimno, kad se opsežni tehnički prilozi poslije zamijene novim prilozima, navodi se samo upućivanje na posljednji akt koji zamjenjuje prilog. Takav je slučaj u pojedinim aktima koji sadržavaju popise carinskih oznaka (poglavlje 02), aktima o prijevozu opasnih tvari, aktima o pakiranju i označivanju tih tvari (poglavlja 07 i 13) te nekima od protokola i priloga Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru.
Također, Pravilnik o osoblju objavljuje se kao pročišćeni tekst koji obuhvaća sve izmjene do kraja 2012. godine. Daljnje izmjene objavljuju se u izvornom obliku.
Posebno izdanje sadržava dva sustava numeracije stranica:
i. |
izvorna numeracija stranica, zajedno s datumom objave francuskog, talijanskog, njemačkog i nizozemskog izdanja Službenog lista, engleskog i danskog izdanja od 1. siječnja 1973., grčkog izdanja od 1. siječnja 1981., španjolskog i portugalskog izdanja od 1. siječnja 1986., finskog i švedskog izdanja od 1. siječnja 1995., češkog, estonskog, latvijskog, litavskog, mađarskog, malteškog, poljskog, slovačkog i slovenskog izdanja od 1. svibnja 2004. te bugarskog i rumunjskog izdanja od 1. siječnja 2007. U numeraciji stranica postoje praznine jer svi akti objavljeni u to vrijeme nisu objavljeni u posebnom izdanju. Kada se prilikom citiranja akata upućuje na Službeni list, potrebno je navesti stranicu sukladno izvornoj numeraciji; |
ii. |
numeracija stranica posebnog izdanja neprekinuta je i ne smije se navoditi prilikom citiranja akata. |
Do lipnja 1967. numeracija stranica u Službenom listu počinjala je iznova svake godine. Od tada nadalje svaki broj Službenog lista počinje na prvoj stranici.
Od 1. siječnja 1968. Službeni list podijeljen je na dva dijela:
— |
Zakonodavstvo („L”), |
— |
Informacije i objave („C”). |
Od 1. veljače 2003. prijašnje ime „Službeni list Europskih zajednica” promijenjeno je, na temelju Ugovora iz Nice, u „Službeni list Europske unije”.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
3 |
31974L0297
L 165/16 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
04.06.1974. |
DIREKTIVA VIJEĆA
od 4. lipnja 1974.
o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na unutarnju opremljenost motornih vozila (ponašanje upravljačkog mehanizma u slučaju sudara)
(74/297/EEZ)
VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 100.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Skupštine (1),
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),
budući da se tehnički zahtjevi koje motorna vozila moraju ispuniti prema nacionalnom zakonodavstvu između ostalog odnose na ponašanje upravljačkog mehanizma u slučaju sudara;
buduća da se ti zahtjevi razlikuju od jedne do druge države članice; budući da je stoga potrebno da sve države članice donesu jednake zahtjeve bilo pored svojih postojećih pravila ili umjesto njih, posebno kako bi bilo moguće uvesti postupak EEZ homologacije za svaki tip vozila koji je bio predmet Direktive Vijeća od 6. veljače 1970. (3) o usklađivanju zakonodavstava država članica o homologaciji tipa motornih vozila i njihovih prikolica;
budući da su u Direktivi Vijeća od 1. ožujka 1971. (4) utvrđeni zajednički zahtjevi za unutarnje retrovizore, a u Direktivi Vijeća od 17. prosinca 1973. (5) za unutarnju opremu prostora za putnike raspored upravljačkih uređaja, stropa i naslona te stražnje strane sjedišta; budući da će se kasnije donijeti ostali zahtjevi u odnosu na unutarnju opremu te način ugradbe sigurnosnih pojaseva i sjedišta, naslona za glavu i identifikaciju upravljačkih naprava;
budući da usklađeni zahtjevi moraju smanjiti mogućnost ozbiljnih ozljeda koje mogu zadobiti putnici u motornom vozilu i time osigurati sigurnost u cestovnom prometu na cjelokupnom području Zajednice;
budući da je poželjno poštovati tehničke zahtjeve koje je usvojila Gospodarska komisija UN-a za Europu u svojem Pravilniku ECE R 12 (6) (Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila u odnosu na zaštitu putnika od upravljačkog mehanizma u slučaju udara) priloženom Sporazumu od 20. ožujka 1958. o prihvaćanju jednakih propisa za homologaciju i uzajamno priznavanje homologacije opreme i dijelova motornih vozila,
DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Za potrebe ove Direktive „vozilo” znači svako motorno vozilo kategorije M1 (kako je utvrđeno u Prilogu I. Direktivi od 6. veljače 1970.), namijenjeno za uporabu na cesti, s nadogradnjom ili bez nje na najmanje četiri kotača i najvećom konstrukcijskom brzinom većom od 25 km/h osim vozila koja su opremljena prednjim upravljačem kako je određeno u točki 2.7. Priloga I.
Članak 2.
Ni jedna država članica ne smije odbiti dodjelu EEZ homologacije tipa niti nacionalne homologacije tipa vozila zbog razloga koji se odnose na ponašanje upravljačkog mehanizma u slučaju sudara ako on ispunjava zahtjeve utvrđene u prilozima I., II. i III.
Članak 3.
Ni jedna država članica ne smije odbiti ili zabraniti prodaju ili registraciju, početak uporabe ili uporabu bilo kojeg vozila zbog razloga koji se odnose na ponašanje upravljačkog mehanizma u slučaju sudara ako on ispunjava zahtjeve iz priloga I., II. i III.
Članak 4.
Država članica koja dodjeljuje homologaciju tipa vozila poduzima potrebne mjere kako bi je se obavijestilo o svakoj izmjeni dijelova ili značajki navedenih u točki 2.2. Priloga I. Nadležna tijela te države odlučuju treba li na izmijenjenom prototipu obaviti dodatna ispitivanja i sastaviti novi izvještaj. Ako ispitivanja dokažu nesukladnost sa zahtjevima ove Direktive, izmjena se ne odobrava.
Članak 5.
Sve izmjene potrebne radi prilagodbe zahtjeva iz priloga I., II., III. i IV. kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak donose se prema postupku utvrđenom u članku 13. Direktive Vijeća od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica.
Članak 6.
1. Države članice donose odredbe potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom u roku od osamnaest mjeseci od dana objavljivanja ove Direktive i o tome odmah obavješćuju Komisiju.
2. Države članice osiguravaju da se tekstovi glavnih odredaba iz nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva proslijede Komisiji.
Članak 7.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 4. lipnja 1974.
Za Vijeće
Predsjednik
H. D. GENSCHER
(1) SL C 14, 27.3.1973., str. 18.
(2) SL C 60, 26.7.1973., str. 13.
(3) SL L 42, 23.2.1970., str. 1.
(4) SL L 68, 22.3.1971., str. 1.
(5) SL L 38, 11.2.1974., str. 2.
(6) ECE, Ženeva, dokument E/ECE/324/Dodatak 11.
PRILOG I. (1)
DEFINICIJE, ZAHTJEV ZA EEZ HOMOLOGACIJU TIPA, EEZ HOMOLOGACIJA TIPA, ODREDBE, ISPITIVANJA, SUKLADNOST PROIZVODNJE
2. DEFINICIJE
Za potrebe ove Direktive:
2.1. „Ponašanje upravljačkog mehanizma u slučaju sudara” znači ponašanje tog mehanizma pod utjecajem dvije vrste sila, odnosno:
2.1.1. onih koje proizlaze iz čelnog sudara i mogu prouzročiti pomicanje u smjeru stražnjeg dijela stupa upravljača;
2.1.2. onih koje nastaju zbog mase putnika u slučaju čelnog sudara o stup upravljača.
2.2. „Tip vozila” znači kategorija motornih vozila koja se ne razlikuje po značajkama kao što su:
2.2.1. konstrukcija, dimenzije, oblik i materijali sastavnog dijela vozila koji se nalazi ispred upravljača;
2.2.2. najveća dopuštena težina vozila.
2.3. „Uređaj za upravljanje” znači upravljač, obično volan, kojim upravlja vozač.
2.4. „Stup upravljača” znači kućište koje zatvara upravljačku osovinu.
2.5. „Upravljačka osovina” znači sastavni dio koji na kućište upravljačkog mjenjača prenosi moment sile koji djeluje na uređaj za upravljanje.
2.6. „Upravljački mehanizam” znači sklop koji se sastoji od uređaja za upravljanje, stupa upravljača, dodataka, upravljačke osovine, kućišta upravljačkog mjenjača i svih ostalih sastavnih dijelova kao onih namijenjenih dodatnoj apsorpciji energije u slučaju udara o upravljač.
2.7. „Trambus kabina” znači oblik karoserije vozila pri kojem je više od polovice dužine motora najistaknutije prednje točke donjeg ruba vjetrobranskog stakla i središta upravljača u prednjoj četvrtini dužine vozila.
3. ZAHTJEV ZA EEZ HOMOLOGACIJU TIPA
3.1. Zahtjev za EEZ homologaciju za tip vozila podnosi proizvođač ili njegov ovlašteni zastupnik.
3.2. Zahtjevu se prilažu sljedeći dokumenti u tri primjerka koji sadrže sljedeće podatke:
3.2.1. opis tipa vozila u odnosu na konstrukciju, dimenzije, oblik i materijale od kojih je izrađen dio vozila ispred upravljačkog uređaja;
3.2.2. nacrt u odgovarajućem mjerilu sa zadovoljavajućom razinom detaljnosti povezanosti podvozja i nadogradnje;
3.2.3. tehnički opis mehanizma.
3.3. Tehničkoj službi nadležnoj za provedbu homologacijskih ispitivanja potrebno je dostaviti:
3.3.1. vozilo koje predstavlja tip vozila koje treba homologirati prema točki 5.1.;
3.3.2. prema mišljenju proizvođača još jedno vozilo ili dijelove vozila koji su bitni za ispitivanja iz točke 5.2.
4. EEZ HOMOLOGACIJA TIPA
4.3. Certifikatu o EEZ homologaciji tipa potrebno je priložiti certifikat koji odgovara obrascu iz Priloga IV.
5. ODREDBE
5.1. Pri ispitivanju neopterećenog vozila, u stanju pripravnom za vožnju, bez ispitne lutke, u ispitivanju sudara u prepreku pri brzini od 48,3 km/h, vrh stupa upravljača i njegova osovina ne smiju se pomaknuti unatrag, vodoravno i usporedno uzdužnoj osi vozila, više od 12,7 cm i također ne više od 12,7 cm okomito naviše, oba mjerenja promatraju se u odnosu na točku na koju nije djelovao sudar.
5.2. Pri udaru u uređaj za upravljanje ispitne lutke koja u uređaj udari relativnom brzinom od 24,1 km/h koja se od upravljačkog mehanizma prenosi na ispitnu lutku ne smije preći iznos od 1 111 daN.
5.2.1. Uređaj za upravljanje mora biti konstruiran, izrađen i ugrađen tako da nema opasnih površinskih nepravilnosti ili oštrih rubova koji bi povećali opasnost ili težinu ozljede vozača u slučaju udara.
5.2.2. Uređaj za upravljanje mora biti konstruiran, izrađen i ugrađen tako da ne sadrži sastavne dijelove ili dodatke, uključujući i aktivirajući uređaj sirene i pribor njegovog sklopa koji bi mogao zakvačiti vozačevu odjeću ili nakit pri uobičajenim vozačevim pokretima.
6. ISPITIVANJA
Ispunjavanje zahtjeva iz točke 1. naviše provjerava se prema postupku iz priloga II. i III.
7. SUKLADNOST PROIZVODNJE
7.2. Za potrebe provjere sukladnosti na dovoljnom broju proizvedenih vozila potrebno je provesti nasumične provjere.
7.3. U pravilu je predmetnu provjeru potrebno ograničiti na provođenje mjerenja. Međutim, ako je potrebno, na vozilima se provodi ispitivanje opisano u točki 5.
(1) Tekst Priloga istovjetan je odgovarajućem tekstu Pravilnika ECE R 12, osim točke 1.2., Gospodarske komisije UN-a za Europu; prije svega je jednaka raspodjela na pojedinačne točke; stoga je broj točke iz Pravilnika ECE R 12, koji nema dvojnika u ovoj Direktivi, radi prepoznavanja naveden u zagradama.
PRILOG II.
ISPITIVANJE ČELNOG UDARA SA ZAPREKOM
1. SVRHA
Svrha ovog ispitivanja je provjera ispunjava li vozilo zahtjeve utvrđene u točki 5.1. Priloga I.
2. UGRADBA, POSTUPCI I UREĐAJI ZA MJERENJE
2.1. Ispitni poligon
Ispitni poligon mora biti dovoljno velik za smještaj zaletne staze, zapreke i tehničkih uređaja koji su potrebni za ispitivanje. Završni dio staze, najmanje 5 m ispred zapreke, mora biti vodoravan, ravan i gladak.
2.2. Zapreka
Zapreka mora biti od armiranobetonskog bloka širine sprijeda najmanje 3 m, a visine najmanje 1,5 m, debljine najmanje 0,6 m. Prednji dio mora biti ravan, uspravan i okomit na os zaletne staze te mora biti prekriven drvenim daskama debljine 2 cm. Iza betonskog bloka potrebno je nasuti najmanje 90 tona zemlje. Beton i zemljanu zapreku moguće je zamijeniti zaprekama koje imaju jednaku čelnu površinu i daju istovrijedne rezultate.
2.3. Pogon vozila
U trenutku udara, na vozilo dodatno ne smije djelovati nikakav uređaj za upravljanje ili pogonski uređaj. Vozilo do zapreke mora doći u smjeru koji je okomit na zapreku; najveće poprečno odstupanje od poravnanosti između uspravne središnje crte prednjega dijela vozila i uspravne središnje crte zapreke je ± 30 cm.
2.4. Stanje vozila
Za ispitivanje vozilo mora biti opremljeno svim uobičajenim dijelovima i opremom. Osim toga, predmeti u putničkoj kabini nakon nesreće ne smiju udariti o upravljač (prevrnuto vozačevo sjedište, jastuk stražnjeg sjedišta itd.).
2.5. Brzina
Brzina pri udaru mora biti između 48,3 km/h i 53,1 km/h.
2.6. Mjerni uređaji
2.6.1. Uređaj koji se upotrebljava za bilježenje brzine propisane u točki 3.1. mora biti točnosti:
2.6.1.1. brzina vozila: unutar 1/100;
2.6.1.2. bilježenje vremena: unutar 1/1 000 sekunde;
2.6.1.3. početak udara (nulta točka) u trenutku prvog dodira vozila sa zaprekom mora se odrediti pomoću zapisa i filmova koji se upotrebljavaju za vrednovanje rezultata ispitivanja.
2.6.2. Razmak naveden u točki 3.1. treba izmjeriti s točnošću od ± 5 mm.
3. BILJEŽENJE REZULTATA
3.1. Za određivanje pomicanja uređaja za upravljanje prema unaprijed i unatrag vozila tijekom udara treba bilježiti (1) promjenu razmaka - mjereno vodoravno i usporedno uzdužnoj osi vozila i uspravno u smjeru okomitu na tu os - između vrha stupa upravljača (i osovine) i točke vozila na koju nije djelovao udar. Ako je izmjerena brzina veća od nazivne brzine od 48,3 km/h, to pomicanje treba smanjiti na ispravljenu vrijednost koja odgovara nominalnoj vrijednosti tako da se pomnoži s kvadratom odnosa između nominalne i izmjerene brzine.
3.2. Nakon ispitivanja oštećenja koja pretrpi vozilo, njih je potrebno navesti u pisanom izvještaju; treba napraviti najmanje po jednu fotografiju za svaki od sljedećih pogleda na vozilo:
3.2.1. s bočnih strana (lijeva i desna);
3.2.2. sprijeda;
3.2.3. odostraga;
3.2.4. oštećenog područja unutar prostora za putnike.
4. ISTOVRIJEDNI POSTUPCI ISPITIVANJA
Dopušteni su istovrijedni postupci ispitivanja ako je rezultate iz točke 3. moguće dobiti u potpunosti pomoću alternativnog postupka ili izračunom rezultata alternativnog postupka. Ako se primjeni drukčiji postupak od onog opisanog u točkama 2. i 3., potrebno je dokazati njegovu istovrijednost.
(1) Taj je zapis moguće zamijeniti najvećom i najmanjom izmjerenom vrijednosti.
PRILOG III.
MOGUĆNOSTI APSORPCIJE ENERGIJE U SLUČAJU UDARA U UREĐAJ ZA UPRAVLJANJE TIJEKOM ISPITIVANJA
1. SVRHA
Svrha ovog ispitivanja je utvrditi ispunjava li vozilo zahtjeve utvrđene u točki 5.2. Priloga I.
2. UGRADBA, POSTUPCI I MJERNI UREĐAJI
2.1. Ugradba uređaja za upravljanje
2.1.1. Uređaj za upravljanje mora biti ugrađen u prednji dio vozila koji se dobije kad se nadogradnja prereže poprečno na visini prednjih sjedala i po mogućnosti ukloni krov, vjetrobransko staklo i vrata. Taj se dio mora nepomično pričvrstiti na uređaj za ispitivanje tako da se pod udarom ispitne lutke ne može pomicati.
2.1.2. Međutim, na zahtjev proizvođača uređaj za upravljanje može biti ugrađen na okvir kojim se zamjenjuje upravljački mehanizam, pod uvjetom da okvir/upravljački mehanizam u usporedbi sa stvarnim sklopom prednjeg dijela karoserije/upravljačkog mehanizma ima:
2.1.2.1. isti geometrijski raspored;
2.1.2.2. veću krutost.
2.2. Kod prvog ispitivanja uređaj za upravljanje mora biti zaokrenut tako da njegova najkraća prečka bude okomita na dodirnu točku s ispitnom lutkom; ako je uređaj za upravljanje kolo upravljača, ispitivanje se mora ponoviti s najslabijim dijelom kola upravljača okomitim na tu dodirnu točku. U slučaju namjestivog uređaja za upravljanje, oba ispitivanja moraju se provesti s kolom u središnjem položaju.
2.3. Ispitna lutka
Ispitna lutka mora imati oblik, dimenzije, težinu i značajke navedene u Dodatku ovom Prilogu.
2.4. Mjerenje sila
2.4.1. Potrebno je provesti mjerenje najveće sile koja djeluje vodoravno i usporedno uzdužnoj osi vozila na ispitnu lutku kao posljedica udara u uređaj za upravljanje.
2.4.2. Tu silu je moguće izmjeriti posredno ili neposredno ili se ona može izračunati iz vrijednosti izmjerenih tijekom ispitivanja.
2.5. Pogon ispitne lutke
Moguće je koristiti bilo koji način pogona pod uvjetom da ispitna lutka pri udaru u uređaj za upravljanje kormilom nije povezana s pogonskim uređajem. Ispitna lutka mora u uređaj udariti nakon približno pravilne putanje koja je usporedna uzdužnoj osi vozila. Prvi dodir ispitne lutke s uređajem za upravljanje mora se desiti u točki u kojoj bi se taj dodir uobičajeno desio kad čovjek težine od 75,3 kgi visine 1,73 m (1) sjedi na vozačevom sjedištu u vozilu (podešenom u položaj koji je najviše sprijeda) bačen unaprijed usporedno uzdužnoj osi vozila tako da dotakne upravljač.
2.6. Brzina
Ispitna lutka mora udariti u uređaj za upravljanje brzinom od najmanje 24,1 km/h ili približnom brzinom.
2.7. Mjerni uređaj
2.7.1. Mjerni uređaji koji se koriste za bilježenje mjerenja navedenih u točki 3.2. niže moraju omogućavati mjerenja točnošću:
2.7.1.1. brzina lutke: do 2/100;
2.7.1.2. bilježenje vremena: do 1/1 000 sekunde;
2.7.1.3. početak udara (nulta točka) u trenutku prvog dodira ispitne lutke s uređajem za upravljanje mora se odrediti pomoću zapisa i filmova koji se upotrebljavaju za vrednovanje rezultata ispitivanja;
2.7.1.4. mjerenje sile: mjerni opseg je 3 920 daN. Silu je potrebno zabilježiti bez iskrivljenja radi pojava frekvencije do 1 000 ciklusa s točnošću od 2,5 % najvećeg mjernog opsega ili ± 5 % stvarne vrijednosti;
2.7.1.5. poprečna osjetljivost: manja od 5 % mjernog opsega.
3. BILJEŽENJE REZULTATA
3.1. Nakon ispitivanja, oštećenja koja pretrpi upravljački mehanizam potrebno je utvrditi i opisati u pisanom izvještaju; treba napraviti fotografiju bočnog i prednjeg pogleda uređaja za upravljanje/stupa upravljača/ploče s instrumentima.
3.2. Tijekom udara potrebno je zabilježiti zajedničke sile kojima na prsni koš lutke djeluje uređaj za upravljanje izmjerene kako je opisano u točki 2.7.
4. ISTOVRIJEDNI POSTUPCI ISPITIVANJA
Dopušteni su istovrijedni postupci ispitivanja ako je rezultate iz točke 3. moguće dobiti u potpunosti pomoću alternativnog postupka ili izračunom rezultata alternativnog postupka. Ako se primjeni drukčiji postupak od onog opisanog u točkama 2. i 3., potrebno je dokazati njegovu istovrijednost.
(1) Te mjere odgovaraju ispitnoj lutki koja predstavlja 50 % populacije i odgovara odredbama Nacionalnog centra za zdravstvenu statistiku serija 11., br. 8. Sekretarijata za zdravlje, školstvo i socijalnu skrb Sjedinjenih Američkih Država od 12. svibnja 1967.
Dodatak Prilogu III.
ISPITNA LUTKA
PRILOG IV.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
13 |
31975L0323
L 147/38 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
20.05.1975. |
DIREKTIVA VIJEĆA
od 20. svibnja 1975.
o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na električne instalacije poljoprivrednih i šumarskih traktora na kotačima na uređajima za osvjetljivanje ceste i davanje svjetlosnih znakova na alatima, strojevima ili priključnim vozilima namijenjenim za poljoprivredu i šumarstvo
(75/323/EEZ)
VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 100.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Skupštine (1),
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),
budući da se tehnički zahtjevi prema kojima traktori moraju biti sukladni nacionalnom zakonodavstvu između ostalog odnose na električne instalacije na uređajima za osvjetljivanje ceste i davanje svjetlosnih znakova na alatima, strojevima ili priključnim vozilima;
budući da su ti zahtjevi u pojedinačnim državama članicama različiti; budući da je stoga potrebno da sve države članice uz svoja postojeća pravila ili povrh njih donesu jednake zahtjeve, posebno da bi bilo moguće uvesti postupak EEZ homologacije tipa koji je bio predmet Direktive Vijeća 74/150/EEZ (3) od 4. ožujka 1974. o usklađivanju zakonodavstva država članica o homologaciji tipa poljoprivrednih ili šumarskih traktora koja se primjenjuje za svaki tip traktora;
budući da bi ti tehnički zahtjevi trebali biti oni koje je donijela Međunarodna organizacija za standardizaciju u svojoj preporuci ISO R/1724 – Električni spojevi za vozila sa 6 ili 12V električnom opremom (Prvo izdanje, travanj 1970.),
DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
1. „Poljoprivredni ili šumarski traktor” znači bilo koje motorno vozilo opremljeno kotačima ili gusjenicama s najmanje dvije osi, čija je glavna funkcija vučna snaga i koje je posebno namijenjeno za vuču, guranje, prijevoz ili pogon određenih alata, strojeva ili priključnih vozila namijenjenih za poljoprivrednu ili šumarsku uporabu. Može biti opremljeno za prijevoz tereta ili putnika.
2. Ova se Direktiva primjenjuje samo na traktore iz prethodnog stavka koji su opremljeni pneumatskim gumama, imaju dvije osi te najveću konstrukcijsku brzinu između 6 i 25 kilometara na sat.
Članak 2.
Ni jedna država članica ne smije odbiti EEZ homologaciju tipa ni nacionalnu homologaciju za traktor zbog razloga vezanih uz električne instalacije na uređajima za osvjetljivanje ceste i davanje svjetlosnih znakova na alatima, strojevima ili priključnim vozilima ako je traktor opremljen električnim instalacijama koje ispunjavaju zahtjeve utvrđene u Prilogu.
Članak 3.
Ni jedna država članica ne smije odbiti registraciju ni zabraniti prodaju ni početak uporabe traktora zbog razloga vezanih uz električne instalacije na uređajima za osvjetljivanje ceste i davanje svjetlosnih znakova na alatima, strojevima ili priključnim vozilima ako je traktor opremljen električnim instalacijama koje ispunjavaju zahtjeve utvrđene u Prilogu.
Članak 4.
Izmjene potrebne za prilagođavanje zahtjeva iz Priloga tehničkom napretku donose se u skladu s postupkom utvrđenim u članku 13. Direktive 74/150/EEZ.
Članak 5.
1. Države članice donose odredbe potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom unutar osamnaest mjeseci od njezine objave i o tome odmah obavješćuju Komisiju.
2. Države članice osiguravaju da se tekstovi glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva dostave Komisiji.
Članak 6.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 20. svibnja 1975.
Za Vijeće
Predsjednik
R. RYAN
(1) SL C 160, 18.12.1969., str. 29.
(2) SL C 48, 16.4.1969., str. 21.
(3) SL L 84, 28.3.1974., str. 10.
PRILOG
Traktor mora biti opremljen fiksnom utičnicom sa sedam kontakata u skladu s preporukom ISO R/1724, prvo izdanje, travanj 1970., koja uključuje napajanje električnom energijom od 12 volti uređaja za osvjetljivanje ceste i davanje svjetlosnih znakova na alatima, strojevima ili priključnim vozilima namijenjenim za uporabu u poljoprivredi ili šumarstvu.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
15 |
31992L0002
L 034/30 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
13.01.1992. |
DIREKTIVA KOMISIJE 92/2/EEZ
od 13. siječnja 1992.
o utvrđivanju postupka uzorkovanja i metode analize Zajednice za službenu kontrolu temperature brzo smrznute hrane namijenjene prehrani ljudi
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/108/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na brzo smrznutu hranu namijenjenu prehrani ljudi (1), a posebno njezin članak 11.,
budući da treba kontrolirati temperaturu brzo smrznute hrane;
budući da države članice mogu koristiti druge znanstveno valjane metode uz uvjet da se time ne ometa slobodno kretanje brzo smrznute hrane i da se ne mijenjaju pravila tržišnog natjecanja;
budući da nakon provjere evidencije o temperaturi zraka u skladu s postupcima predviđenim Direktivom Komisije 92/1/EEZ od 13. siječnja 1992. o praćenju temperature brzo smrznute hrane namijenjene prehrani ljudi u prijevoznim sredstvima i skladištima (2) te uzimajući u obzir temperature koje su propisane u članku 5. Direktive 89/108/EEZ, i u slučaju osnovane sumnje, države članice mogu poduzeti destruktivno ispitivanje;
budući da je inspekcija u skladu s Direktivom Vijeća 89/397/EEZ od 14. lipnja 1989. o službenoj kontroli hrane (3), a prvenstveno s njezinim člancima 4. i 14.;
budući da su odredbe predviđene ovom Direktivom u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za hranu,
DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
1. Države članice osiguravaju da se postupak uzorkovanja i metode analize potrebne za službenu kontrolu temperature brzo smrznute hrane provode u skladu s odredbama navedenim u prilozima I. i II. ovoj Direktivi.
2. Međutim, metoda analize opisana u Prilogu II. ovoj Direktivi može se koristiti samo u slučaju ako nakon inspekcije i dalje postoji osnovana sumnja o premašivanju temperaturnih pragova predviđenih u Direktivi 89/108/EEZ o usklađivanju zakonodavstava država članica o brzo smrznutoj hrani namijenjenoj prehrani ljudi.
Članak 2.
Uvođenje zahtjeva kako je predviđeno u članku 1. stavku 1. i prilozima I. i II. ne sprečava države članice da se koriste drugim znanstveno valjanim metodama, uz uvjet da to ne ometa slobodno kretanje brzo smrznute hrane za koju je utvrđeno da je sukladna propisima pomoću metode opisane u Prilogu II. ovoj Direktivi.
Međutim, u slučaju različitih rezultata, prvenstvo imaju rezultati dobiveni korištenjem metoda Zajednice.
Članak 3.
1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. srpnja 1993.
One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
2. Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
Članak 4.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. siječnja 1992.
Za Komisiju
Martin BANGEMANN
Potpredsjednik
(1) SL L 40, 11.2.1989., str. 34.
(2) SL L 34, 11.2.1992., str. 28.
(3) SL L 186, 30.6.1989., str. 23.
PRILOG I.
POSTUPAK UZORKOVANJA BRZO SMRZNUTE HRANE NAMIJENJENE PREHRANI LJUDI
1. Izbor jedinica pakovanja za kontrolu
Vrsta i količina izabranih jedinica pakovanja mora biti takva da je njihova temperatura reprezentativna za najtoplije točke pregledavane pošiljke.
1.1. Hladnjače
Uzorke je potrebno uzimati na nekoliko kritičnih točaka u hladnjači, npr. u blizini vrata (gornja i donja razina), u blizini sredine hladnjače (s donje i gornje razine) i u blizini strujanja povratnog zraka rashladne jedinice. Treba uzeti u obzir vrijeme čuvanja svakog proizvoda (zbog stabilizacije temperature).
1.2. Prijevoz
a) |
Uzorkovanje tijekom prijevoza: Uzorke je potrebno uzeti s vrha i s dna pošiljke pokraj ruba svakih vrata ili para vrata. |
b) |
Uzorkovanje tijekom istovara: Potrebno je odabrati četiri uzorka između sljedećih kritičnih točaka:
|
1.3. Rashladne vitrine u maloprodaji
Uzorak je potrebno uzeti na sve tri lokacije koje predstavljaju najtoplije točke u rashladnoj vitrini.
PRILOG II.
METODA MJERENJA TEMPERATURE BRZO SMRZNUTE HRANE NAMIJENJENE PREHRANI LJUDI
1. Područje primjene
U skladu s člankom 1. stavkom 2. točkom 1. Direktive 89/108/EEZ, temperatura u cijelom proizvodu, nakon toplinske stabilizacije, mora se sve vrijeme održavati na – 18 °C ili manje, s mogućim kratkim otklonima prema toplijoj, kako je navedeno u članku 5. Direktive.
2. Načelo
Mjerenje temperature brzo smrznute hrane predstavlja precizno zapisivanje temperature izabranog uzorka, uzetog u skladu s Prilogom I. pomoću odgovarajuće mjerne opreme.
3. Definicija temperature
„Temperatura” znači temperatura izmjerena na određenom mjestu dijelom mjernog instrumenta ili uređaja osjetljivog na temperaturu.
4. Uređaji
4.1. Termometarska mjerna naprava (uređaj).
4.2. Instrumenti koji prodiru u proizvod.
Koristi se konični metalni instrument, kao što su čekić za led, ručno svrdlo ili veće svrdlo, koji se lako čiste.
5. Opća specifikacija instrumenata za mjerenje temperature
Mjerni instrumenti moraju udovoljavati sljedećim specifikacijama:
a) |
odzivno vrijeme mora u tri minute dostići 90 % razlike između početnog i konačnog očitanja; |
b) |
točnost instrumenata mora biti +/– 0,5 °C u rasponu mjerenja od najmanje – 20 °C do + 30 °C; |
c) |
točnost mjerenja se ne smije promijeniti za više od 0,3 °C za vrijeme rada u rasponu temperature prostora od – 20 °C do + 30 °C; |
d) |
skala instrumenta mora biti podijeljena na raspone od najmanje 0,1 °C; |
e) |
točnost mjernog instrumenta treba provjeravati u redovnim vremenskim razmacima; |
f) |
instrument mora imati valjani kalibracijski certifikat; |
g) |
temperaturna sonda mora se dati lako čistiti; |
h) |
temperaturno osjetljivi dijelovi mjernog uređaja moraju biti oblikovani tako da osiguravaju dobar termički dodir s proizvodom; |
i) |
električna oprema mora biti osigurana od neželjenog utjecaja kondenzacije vlage. |
6. Postupak mjerenja
6.1. Prethlađenje instrumenata
Sonda za mjerenje temperature i instrument za prodiranje u proizvod trebaju biti ohlađeni prije mjerenja temperature proizvoda.
Metoda za prethodno hlađenje mora osigurati da temperatura obaju instrumenata bude čim više izjednačena s temperaturom proizvoda.
6.2. Priprema uzoraka za mjerenje temperature
Sonde za mjerenje temperature općenito nisu oblikovane za prodiranje u brzo smrznuti proizvod. Zbog toga je potrebno pomoću prethodno ohlađenog instrumenta za prodiranje napraviti otvor u koji se stavi sonda. Promjer otvora mora tijesno prilijegati uz promjer sonde, a njegova dubina ovisi o vrsti proizvoda (kako je opisano u 6.3.).
6.3. Mjerenje temperature proizvoda
Pripremu uzorka i mjerenje njegove temperature treba provesti u izabranom hlađenom prostoru u kojem se nalazi uzorak. Mjerenje se provodi na sljedeći način:
a) |
ako to dozvoljavaju dimenzije proizvoda, stavi se unaprijed ohlađena sonda u dubinu od 2,5 mm od površine proizvoda; |
b) |
ako mjerenje u skladu s točkom (a) nije moguće, sondu treba staviti minimalno na dubinu koja iznosi 3 do 4 puta promjera sonde računajući od površine proizvoda; |
c) |
određenu vrstu hrane zbog njene veličine ili sastava (npr. zeleni grašak) nije moguće bušiti radi određivanja unutarnje temperature. U takvim slučajevima potrebno je odrediti unutarnju temperaturu jedinice pakovanja tako da se primjerena šiljata unaprijed ohlađena sonda stavi u sredinu omota i izmjeri temperatura u dodiru s hranom; |
d) |
temperatura se očita kad dosegne stalnu vrijednost. |
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
19 |
31992L0052
L 179/129 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
18.06.1992. |
DIREKTIVA VIJEĆA 92/52/EEZ
od 18. lipnja 1992.
o početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad namijenjenoj izvozu u treće zemlje
VIJEĆE EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, a posebno njegov članak 113.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2),
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3),
budući da su pravila Zajednice o početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad utvrđena Direktivom Vijeća 89/398/EEZ od 3. svibnja 1989. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na hranu za posebne prehrambene potrebe (4) u Direktivi Komisije 91/321/EEZ (5);
budući da je, s obzirom na prirodu dotičnih proizvoda, poželjno da pravila Zajednice ili međunarodni standardi u pogledu njihova sastava budu primjenljivi na takvu hranu namijenjenu izvozu u treće zemlje;
budući da je, kako bi se spriječila neodgovarajuća uporaba tih prozvoda koja bi mogla ugroziti zdravlje dojenčadi, također poželjno proširiti primjenu pravila Zajednice na označivanje početne i prijelazne hrane za dojenčad namijenjene izvozu u treće zemlje;
budući da se proizvodi koji su u skladu s Direktivom 91/321/EEZ mogu stavljati na tržište u Zajednici od 1. prosinca 1992.; budući da nijedno zakonodavstvo ne zabranjuje izvoz takvih proizvoda u treće zemlje,
DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Ova se Direktiva odnosi na početnu i prijelaznu hranu za dojenčad namijenjenu izvozu u treće zemlje kako je definirana u članku 1. stavku 2. točkama (c) i (d) Direktive 91/321/EEZ.
Članak 2.
Države članice osiguravaju da se proizvodi iz članka 1. mogu izvesti iz Zajednice samo ako su u skladu s ovom Direktivom.
Članak 3.
1. Nijedan drugi proizvod osim početne hrane za dojenčad ne smije se prikazivati prikladnim da kao takav zadovoljava prehrambene potrebe normalne zdrave dojenčadi tijekom prvih četiri do šest mjeseci života.
2. Osim toga, proizvodi iz članka 1. moraju biti u skladu s:
(a) |
člancima 3., 4., 5. i 6. Direktive 91/321/EEZ ili odgovarajućim primjenljivim svjetskim standardima utvrđenim Codexom Alimentariusom; |
(b) |
člankom 7. stavcima od 2. do 6. Direktive 91/321/EEZ; |
(c) |
odredbama Direktive Vijeća 89/396/EEZ od 14. lipnja 1989. o oznakama ili znakovima za identifikaciju serije kojoj pripada hrana (6), osim ako država uvoznica ne zahtijeva drukčije ili ako nije drukčije utvrđeno njezinim odredbama. |
3. Ti se proizvodi označavaju na odgovarajućem jeziku i na takav način da se izbjegne svaki rizik zamjene između početne i prijelazne hrane za dojenčad.
4. Odredbe, zabrane i ograničenja utvrđena člankom 7. stavcima od 2. do 6. Direktive 91/321/EEZ primjenjuju se također na prezentiranje dotičnih proizvoda, a osobito na njihov oblik, izgled ili ambalažu i korištene ambalažne materijale2.
Članak 4.
Države članice donose mjere potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One o tome odmah obavješćuju Komisiju. Te se mjere primjenjuju tako da se zabrani izvoz proizvoda koji nisu u skladu s ovom Direktivom, s učinkom od 1. lipnja 1994.
Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
Članak 5.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Luxembourgu 18. lipnja 1992.
Za Vijeće
Predsjednik
Vitor MARTINS
(1) SL C 124, 16.5.1992., str. 14. i SL C 155, 20.6.1992., str. 18.
(3) SL C 106, 27.4.1992., str. 4.
(4) SL L 186, 30.6.1989., str. 27.
(5) SL L 175, 4.7.1991., str. 35.
(6) SL L 186, 30.6.1989., str. 21. kako je zadnje izmijenjena Direktivom 91/238/EEZ (SL L 107, 27.4.1991., str. 50.).
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
21 |
31993L0008
L 090/22 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
15.03.1993. |
DIREKTIVA KOMISIJE 93/8/EEZ
od 15. ožujka 1993.
o izmjeni Direktive Vijeća 82/711/EEZ o određivanju osnovnih pravila potrebnih za ispitivanje migracije sastojaka plastičnih materijala i predmeta koji dolaze u dodir s hranom
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/109/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na materijale i predmete koji dolaze u dodir s hranom (1), a posebno njezin članak 3.,
budući da su mjere Zajednice predviđene ovom Direktivom ne samo potrebne već i neophodne za postizanje ciljeva unutarnjeg tržišta; budući da države članice pojedinačno ne mogu postići te ciljeve, i budući da je njihovo postizanje na razini Zajednice već predviđeno Direktivom 89/109/EEZ;
budući da se Direktivom Komisije 90/128/EEZ od 23. veljače 1990. o plastičnim materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom (2), kako je izmijenjena Direktivom 92/39/EEZ (3), predviđa mogućnost provedbe ispitivanja migracije ili na hrani ili na modelnim otopinama hrane, dok se Direktivom Vijeća 82/711/EEZ (4) zahtijeva da se ispitivanja migracije provode samo na modelnim otopinama hrane, osim ako nije službeno usvojena metoda analize koja omogućuje određivanje migracije u hranu; budući da to nepodudaranje može utjecati na pravilnu primjenu direktiva i budući da ga je stoga potrebno ukloniti;
budući da je zbog sve veće uporabe mikrovalnih pećnica potrebno utvrditi nove specifične uvjete ispitivanja;
budući da je potrebno ukloniti mogućnost danu državama članicama da donose nacionalna pravila za ispitivanje na visokim temperaturama kako bi se uklonila postojeća nepodudaranja;
budući da su mjere predviđene ovom Direktivom u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za hranu,
DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Direktiva 82/711/EEZ mijenja se kako slijedi:
1. |
Članci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim: „Članak 2. Razine sveukupne i specifične migracije sastojaka materijala i predmeta iz članka 1. u ili na hranu ili modelne otopine hrane ne smiju premašivati granice utvrđene u Direktivi Komisije 90/128/EEZ (5) ili u bilo kojoj drugoj relevantnoj posebnoj direktivi. Članak 3. 1. Provjera sukladnosti migracije u hranu s migracijskim granicama provodi se pod najekstremnijim uvjetima vremena i temperature predvidivim u stvarnoj uporabi. Provjera sukladnosti migracije u modelne otopine hrane s migracijskim granicama provodi se konvencionalnim ispitivanjima migracije, čija su osnovna pravila utvrđena u Prilogu ovoj Direktivi.
|
2. |
Prilog se zamjenjuje Prilogom ovoj Direktivi. |
Članak 2.
Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom od 1. travnja 1994. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
Članak 3.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 15. ožujka 1993.
Za Komisiju
Martin BANGEMANN
Član Komisije
(1) SL L 40, 11.2.1989., str. 38.
(2) SL L 75, 21.3.1990., str. 19., ispravljeno u SL L 349, 13.12.1990., str. 26.
(3) SL L 168, 23.6.1992., str. 21.
(4) SL L 297, 23.10.1982., str. 26.
(5) SL L 75, 21.3.1990., str. 19., ispravljeno u SL L 349, 13.12.1990., str. 26.”
PRILOG
„PRILOG
OSNOVA PRAVILA ZA ISPITIVANJE MIGRACIJE U MODELNIM OTOPINAMA HRANE
Određivanje migracije u modelnim otopinama hrane provodi se korištenjem modelnih otopina hrane utvrđenih u poglavlju I. Priloga i pod uvjetima ispitivanja navedenim u poglavlju II. Priloga. Međutim, određivanje migracije je ograničeno na modelnu(-e) otopinu(-e) hrane i uvjet(e) ispitivanja koji se može(-gu), u posebnom slučaju koji se ispituje, na temelju iskustva smatrati najstrožima.
POGLAVLJE I.
Modelne otopine hrane
1. |
Opći primjer: plastični materijali i predmeti koji dolaze u dodir sa svim vrstama hrane Ispitivanja se provode korištenjem dolje navedenih modelnih otopina hrane, uzimajući svježi uzorak plastičnog materijala ili predmeta za svaku modelnu otopinu:
Međutim, modelna otopina A se koristi samo u slučajevima izričito navedenim u tablici ovog Priloga. |
2. |
Poseban slučaj: plastični materijali i predmeti koji dolaze u dodir s jednom vrstom hrane ili s posebnom skupinom hrane Ispitivanja se provode:
|
POGLAVLJE II.
Uvjeti ispitivanja (vrijeme i temperatura)
1. |
Ispitivanja migracije treba provoditi odabirući vremena i temperature navedene u tablici koje najbolje odgovaraju, ali nisu manje od uobičajenih ili predvidivih uvjeta dodira za plastične materijale ili predmete koji se ispituju. |
2. |
Ako je materijal ili predmet zadovoljio ispitivanje kod zadanog vremena i temperature, nije potrebno provoditi ispitivanje u kraćem vremenu na istoj temperaturi, niti u istom vremenu na nižoj temperaturi. |
3. |
Međutim, ako se plastični materijal ili predmet koji dolazi u dodir s hranom koristi u dvije ili više kombinacija vremena i temperature iz tablice, migracija se određuje uzastopnim podvrgavanjem tog materijala ili predmeta svim primjenjivim uvjetima ispitivanja, uz korištenje istog alikvota modelne otopine hrane. |
4. |
Ako plastični materijal ili predmet dolazi u dodir s hranom u svim uvjetima vremena, uvjeti ispitivanja su sljedeći:
|
5. |
Odstupajući od uvjeta predviđenih u tablici i stavku 2., ako se plastični materijal ili predmet može u stvarnoj uporabi koristiti u razdobljima kraćim od 15 minuta na temperaturama između 70 °C i 100 °C i to je navedeno na odgovarajućoj oznaci ili u uputama, provodi se samo dvosatno ispitivanje na 70 °C i desetodnevno ispitivanje na 40 °C. Ova se ispitivanja provode odvojeno na različitim uzorcima. Za svako od ove dvije vrste ispitivanja koristi se novi uzorak istog materijala ili predmeta koji se ispituje. |
6. |
Ako se utvrdi da provođenje ispitivanja pod uvjetima navedenim u tablici uzrokuje fizičke ili druge promjene u plastičnom materijalu ili predmetu koje se ne pojavljuju pri uobičajenim ili predvidivim uvjetima uporabe tog materijala ili predmeta, ispitivanja migracije se provode u uvjetima koji su primjereniji za taj posebni slučaj. |
7. |
Za materijale i predmete namijenjene za uporabu u mikrovalnim pećnicama, ispitivanje migracije se provodi u konvencionalnoj pećnici u odgovarajućim uvjetima vremena i temperature odabranim iz tablice. |
Tablica:
Uvjeti dodira pri stvarnoj uporabi |
Uvjeti ispitivanja |
Vrijeme dodira |
Trajanje ispitivanja |
t ≤ 0,5 sati |
0,5 sati |
0,5 sati < t ≤ 1 sat |
1 sat |
1 sat < t ≤ 2 sata |
2 sata |
2 sata < t ≤ 24 sata |
24 sata |
t > 24 sata |
10 dana |
Temperatura dodira |
Temperatura ispitivanja |
T ≤ 5 °C |
5 °C |
5 °C < T ≤ 20 °C |
20 °C |
20 °C < T ≤ 40 °C |
40 °C |
40 °C < T ≤ 70 °C |
70 °C |
70 °C < T ≤ 100 °C |
100 °C ili temperatura refluksa |
100 °C < T ≤ 121 °C |
121 °C (4) |
121 °C < T ≤ 130 °C |
130 °C (4) |
130 °C < T ≤ 150 °C |
150 °C (5) |
T > 150 °C |
175 °C (5) |
(1) Karakteristike pročišćenog maslinovog ulja:
— |
jodni broj (Wijs) = 80 do 88, |
— |
indeks refrakcije na 25 °C = 1,4665 do 1,4679, |
— |
kiselost (izražena u % oleinske kiseline) = najviše 0,5 %, |
— |
peroksidni indeks (izražen u mili-ekvivalentima kisika na kg ulja) = najviše 10. |
(2) Karakteristike standardne mješavine sintetskih triglicerida, kako je opisano u članku K. Figge-a, ‚Food cosmet. Toxicol’ 10 (1972.) 81.5.
(3) SL L 372, 31.12.1985., str. 14.
(4) Koristiti modelnu otopinu C na temperaturi refluksa.
(5) Koristiti modelnu otopinu D na temperaturi od 150 °C ili 175 °C uz modelne otopine A, B i C koje se, prema potrebi, koriste na temperaturi od 100 °C ili na temperaturi refluksa.”
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
25 |
31993L0045
L 159/133 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
17.06.1993. |
DIREKTIVA KOMISIJE 93/45/EEZ
od 17. lipnja 1993.
o proizvodnji nektara bez dodatka šećera ili meda
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 75/726/EEZ od 17. studenoga 1975. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na voćne sokove i određene slične proizvode (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 89/394/EEZ (2), a posebno njezin članak 1. stavak 7. točku (b) koji predviđa da se u slučaju određenih vrsta voća čiji sok ima visok prirodni sadržaj šećera, nektar može proizvoditi bez dodatka šećera,
budući da voće navedeno u točkama II. i III. Priloga Direktivi 75/726/EEZ, kao i marelice, može imati prirodno visok sadržaj šećera i tako pripasti pod dotičnu kategoriju;
budući da je stoga, kad su ispunjeni uvjeti, primjereno odobriti proizvodnju nektara bez dodatka šećera ili meda;
budući da su, u pogledu opsega i učinaka predviđene radnje, mjere Zajednice predviđene ovom Direktivom ne samo potrebne već i potrebne za ostvarivanje postavljenih ciljeva; budući da države članice pojedinačno ne mogu ostvariti te ciljeve, i budući da su ti ciljevi na razini Zajednice već utvrđeni u Direktivi 75/726/EEZ;
budući da je popis utvrđen ovom Direktivom u skladu s mišljenjem Stalnog odbora za hranu,
DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Voće navedeno u točkama I. i III. Priloga Direktivi 75/726/EEZ, kao i marelice, može se koristiti, zasebno ili pomiješano, za proizvodnju nektara bez dodatka šećera ili meda ako to omogućuje njegov prirodno visok sadržaj šećera.
Članak 2.
1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. prosinca 1993.
One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
2. Kad države članice donose te odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
Članak 3.
Ova je Direktiva upućena državama članicama
Sastavljeno u Bruxellesu 17. lipnja 1993.
Za Komisiju
Martin BANGEMANN
Član Komisije
(1) SL L 311, 1.12.1975., str. 40.
(2) SL L 186, 30.6.1989., str. 14.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
26 |
31998D0519
L 232/17 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
17.06.1998. |
ODLUKA KOMISIJE
od 17. lipnja 1998.
o zajedničkom tehničkom propisu za terminalne uređaje s vrlo malim antenskim otvorom (VSAT) koji rade u frekvencijskim pojasevima 11/12/14 GHz
(priopćena pod brojem dokumenta C(1998) 1612)
(Tekst značajan za EGP)
(98/519/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu 98/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 1998. o telekomunikacijskoj terminalnoj opremi i opremi za satelitske zemaljske postaje, uključujući uzajamno priznavanje njihove sukladnosti (1),
budući da je Komisija donijela mjeru za utvrđivanje vrste opreme za satelitske zemaljske postaje za koju je potreban zajednički tehnički propis, kao i pripadajuća izjava o području primjene;
budući da je potrebno donijeti odgovarajuće usklađene norme ili dijelove normi za provedbu bitnih zahtjeva koje je potrebno preoblikovati u zajedničke tehničke propise;
budući da je zajednički tehnički propis koji se donosi ovom Odlukom u skladu s mišljenjem ACTE-a (Odbora za odobravanje terminalne opreme),
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Ova se Odluka primjenjuje na opremu za satelitske zemaljske postaje obuhvaćenu usklađenom normom iz članka 2. stavka 1.
2. Ovom se Odlukom uspostavlja zajednički tehnički propis kojim su obuhvaćeni terminalni uređaji s vrlo malim antenskim otvorom (VSAT) koji rade u frekvencijskim pojasevima 11/12/14 GHz.
Članak 2.
1. Zajednički tehnički propis uključuje usklađene norme koje je pripremilo nadležno tijelo za normiranje za provedbu, u mjeri u kojoj je to moguće, bitnih zahtjeva iz članka 17. Direktive 98/13/EZ. Upućivanje na normu navedeno je u Prilogu.
2. Oprema za satelitske zemaljske postaje obuhvaćena ovom Odlukom mora biti u skladu sa zajedničkim tehničkim propisom iz stavka 1., mora ispunjavati bitne zahtjeve iz članka 5. točke (a) Direktive 98/13/EZ i mora ispunjavati zahtjeve svih drugih direktiva koje se primjenjuju, a posebno direktiva Vijeća 73/23/EEZ (2) i 89/336/EEZ (3).
Članak 3.
U vezi s opremom za satelitske zemaljske postaje iz članka 1. stavka 1. ove Odluke, prijavljena tijela koja su imenovana za provedbu postupaka iz članka 10. Direktive 98/13/EZ primjenjuju ili osiguravaju primjenu usklađene norme iz Priloga nakon stupanja na snagu ove Odluke.
Članak 4.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. lipnja 1998.
Za Komisiju
Martin BANGEMANN
Član Komisije
(1) SL L 74, 12.3.1998., str. 1.
(2) SL L 77, 26.3.1973., str. 29.
(3) SL L 139, 23.5.1989., str. 19.
PRILOG
Upućivanje na važeću usklađenu normu
Usklađena norma iz članka 2. Odluke glasi:
Satelitske zemaljske postaje i sustavi (SES)
terminalni uređaji s vrlo malim antenskim otvorom (VSAT); satelitske zemaljske postaje samo za odašiljanje, za odašiljanje/prijam ili samo za prijam koje rade u frekvencijskim pojasevima 11/12/14 GHz
ETSI
Europski institut za telekomunikacijske norme
Tajništvo ETSI-ja
TBR (tehnička osnova za propis) 28 – prosinac 1997.
(bez predgovora)
Dodatne informacije
Europski institut za telekomunikacijske norme priznat je u skladu s Direktivom Vijeća 83/189/EEZ (1).
Gore navedena usklađena norma izrađena je u skladu s punomoći koja je izdana u skladu s odgovarajućim postupcima iz Direktive 83/189/EEZ.
Cijeli tekst gore navedene usklađene norme moguće je dobiti pri:
|
|
ili pri bilo kojoj drugoj organizaciji koja je odgovorna za objavu normi ETSI-ja; popis organizacija nalazi se na internetskoj stranici www.ispo.cec.be.
(1) SL L 109, 26.4.1983., str. 8.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
28 |
31998D0520
L 232/19 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
17.06.1998. |
ODLUKA KOMISIJE
od 17. lipnja 1998.
o zajedničkom tehničkom propisu za primarni pristup paneuropskoj digitalnoj mreži s integriranim uslugama (ISDN) (Izmjena 1.)
(priopćena pod brojem dokumenta C(1998) 1613)
(Tekst značajan za EGP)
(98/520/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu 98/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 1998. o telekomunikacijskoj terminalnoj opremi i opremi satelitskih zemaljskih postaja, uključujući uzajamno priznavanje njihove sukladnosti (1),
budući da je Komisija donijela mjeru za utvrđivanje vrste terminalne opreme za koju je potreban zajednički tehnički propis, kao i pripadajuća izjava o području primjene;
budući da je potrebno donijeti odgovarajuće harmonizirane norme ili dijelove normi za provedbu bitnih zahtjeva koje je potrebno preoblikovati u zajednički tehnički propis;
budući da je, kako bi se proizvođačima osigurao pristup tržištu, neophodno omogućiti prijelazne sporazume u vezi s opremom koja je odobrena na temelju Odluke Komisije 95/347/EZ (2);
budući da je zajednički tehnički propis koji se donosi ovom Odlukom u skladu s mišljenjem ACTE-a (Odbora za odobravanje terminalne opreme),
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Ova se Odluka primjenjuje na terminalnu opremu koja je namijenjena za spajanje na javnu telekomunikacijsku mrežu i koja je obuhvaćena harmoniziranom normom iz članka 2. stavka 1.
2. Ovom se Odlukom uspostavljaju zajednički tehnički propis kojim su obuhvaćena tehnička svojstva, zahtjevi vezani uz električna i mehanička sučelja te protokol za kontrolu pristupa koje mora osigurati terminalna oprema koju je moguće spojiti i koju su proizvođač ili njegov predstavnik namijenili za spajanje na referentnu točku T ili istodobno na točke S i T za primarni pristup na sučelju s javnom telekomunikacijskom mrežom, a ta je referentna točka predstavljena kao točka primarnog pristupa paneuropskom ISDN-u (Euro-ISDN).
Članak 2.
1. Zajednički tehnički propis uključuje harmoniziranu normu koju je pripremilo nadležno tijelo za normiranje za provedbu, u mjeri u kojoj je to je moguće, bitnih zahtjeva iz članka 5. točaka (c), (d) i (f) Direktive 98/13/EZ. Upućivanje na tu normu navedeno je u Prilogu.
2. Terminalna oprema obuhvaćena ovom Odlukom mora biti u skladu sa zajedničkim tehničkim propisom iz stavka 1., mora ispunjavati bitne zahtjeve iz članka 5. točaka (a) i (b) Direktive 98/13/EZ te mora ispunjavati zahtjeve svih drugih direktiva koje se primjenjuju, a osobito direktiva Vijeća 73/23/EEZ (3) i 89/336/EEZ (4).
Članak 3.
Prijavljena tijela imenovana za provedbu postupaka iz članku 10. Direktive 98/13/EZ, u vezi s terminalnom opremom iz članka 1. stavka 1. ove Odluke primjenjuju ili osiguravaju primjenu harmonizirane norme iz Priloga nakon stupanja na snagu ove Odluke.
Članak 4.
1. Odluka 97/347/EZ stavlja se izvan snage s učinkom od 20. svibnja 1998.
2. Odluka Komisije 94/796/EZ (5) stavlja se izvan snage s učinkom od 20. svibnja 1998.
3. Terminalna oprema odobrena u skladu s odlukama 97/347/EZ i 94/796/EZ može se nastaviti stavljati na tržište i u uporabu.
Članak 5.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. lipnja 1998.
Za Komisiju
Martin BANGEMANN
Član Komisije
(1) SL L 74, 12.3.1998., str. 1.
(2) SL L 148, 6.6.1997., str. 24.
(3) SL L 77, 26.3.1973., str. 29.
(4) SL L 139, 23.5.1989., str. 19.
(5) SL L 329, 20.12.1994., str. 1.
PRILOG
Upućivanje na važeću harmoniziranu normu
Harmonizirana norma navedena u članku 2. Odluke glasi:
Digitalna mreža s integriranim uslugama (ISDN);
priključni zahtjevi za terminalnu opremu za spajanje na ISDN putem primarnog pristupa ISDN
ETSI
Europski institut za telekomunikacijske norme
Tajništvo ETSI-ja
TBR (tehnička osnova za propis) 4: studeni 1995. kako je izmijenjen TBR-om 4 A1 – prosinac 1997.
(bez predgovora)
Dodatne informacije
Europski institut za telekomunikacijske norme priznat je u skladu s Direktivom Vijeća 83/189/EEZ (1).
Gore navedena harmonizirana norma izrađena je u skladu s punomoći koja je izdana u skladu s odgovarajućim postupcima iz Direktive 83/189/EEZ.
Cijeli tekst gore navedene harmonizirane norme može se dobiti pri:
|
|
ili pri bilo kojoj drugoj organizaciji koja je odgovorna za objavu normi ETSI-ja; popis organizacija nalazi se na internetskoj stranici www.ispo.cec.be.
(1) SL L 109, 26.4.1983., str. 8.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
31 |
31998D0521
L 232/22 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
17.06.1998. |
ODLUKA KOMISIJE
od 17. lipnja 1998.
o zajedničkom tehničkom propisu za paketnu mrežu ISDN s osnovnim pristupom ISDN
(priopćena pod brojem dokumenta C(1998) 1614)
(Tekst značajan za EGP)
(98/521/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu 98/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 1998. o telekomunikacijskoj terminalnoj opremi i opremi za satelitske zemaljske postaje, uključujući uzajamno priznavanje njihove sukladnosti (1),
budući da je Komisija donijela mjeru za utvrđivanje vrste terminalne opreme za koju je potreban zajednički tehnički propis, kao i pripadajuća izjava o području primjene;
budući da treba donijeti odgovarajuće usklađene norme ili dijelove normi za provođenje bitnih zahtjeva koje je potrebno preoblikovati u zajedničke tehničke propise;
budući da je nužno omogućiti prijelazne sporazume u vezi s opremom koja je odobrena na temelju nacionalnih propisa za homologaciju kako bi se proizvođačima osigurao neprekinut pristup tržištu;
budući da je zajednički tehnički propis koji se ovom Odlukom donosi u skladu s mišljenjem ACTE-a,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Ova se Odluka primjenjuje na terminalnu opremu koja je namijenjena za spajanje na javnu telekomunikacijsku mrežu i koja je obuhvaćena usklađenom normom iz članka 2. stavka 1.
2. Ovom se Odlukom utvrđuje zajednički tehnički propis kojim su obuhvaćena tehnička svojstva, zahtjevi vezani uz električna i mehanička sučelja te protokol za kontrolu pristupa koje mora osigurati terminalna oprema koju je moguće spojiti i koju su proizvođač ili njegov predstavnik namijenili za spajanje na referentnu točku T ili istodobno na točke S i T za osnovni pristup na sučelju s javnom telekomunikacijskom mrežom, a ta je referentna točka predstavljena kao točku osnovnog pristupa paneuropskom ISDN-u (Euro-ISDN) i namijenjena je za pozive podržane u osnovnom paketu usluga na zahtjev.
Članak 2.
1. Zajednički tehnički propis uključuje usklađenu normu koju je izradilo odgovarajuće tijelo za normiranje za provedbu, u mjeri u kojoj je to moguće, bitnih zahtjeva iz članka 5. točaka (c) do (f) Direktive 98/13/EZ. Upućivanje na tu normu navedeno je u Prilogu.
2. Terminalna oprema obuhvaćena ovom Odlukom mora biti u skladu sa zajedničkim tehničkim propisom iz stavka 1., mora ispunjavati bitne zahtjeve iz članka 5. točaka (a) i (b) Direktive 98/13/EZ te mora ispunjavati zahtjeve svih drugih direktiva koje se primjenjuju, a posebno Direktiva Vijeća 73/23/EEZ (2) i 89/336/EEZ (3).
Članak 3.
Prijavljena tijela koja su imenovana za provedbu postupaka iz članka 10. Direktive 98/13/EZ, u vezi s terminalnom opremom iz članka 1. stavka 1. ove Odluke, primjenjuju ili osiguravaju primjenu usklađene norme iz Priloga nakon stupanja na snagu ove Odluke.
Članak 4.
1. Nacionalni propisi za homologaciju, koji obuhvaćaju opremu obuhvaćenu usklađenom normom iz Priloga, stavljaju se izvan snage tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Odluke.
2. Terminalna oprema odobrena prema takvim nacionalnim propisima za homologaciju može se nastaviti stavljati na tržište i u uporabu.
Članak 5.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. lipnja 1998.
Za Komisiju
Martin BANGEMANN
Član Komisije
(1) SL L 74, 12.3.1998., str. 1.
(2) SL L 77, 26.3.1973., str. 29.
(3) SL L 139, 23.5.1989., str. 19.
PRILOG
Upućivanje na važeću usklađenu normu
Usklađena norma iz članka 2. ove Odluke glasi:
Digitalna mreža s integriranim uslugama (ISDN)
priključni zahtjevi za paketnu terminalnu opremu za spajanje na ISDN putem osnovnog pristupa ISDN
ETSI
Europski institut za telekomunikacijske norme
Tajništvo ETSI-ja
TBR 33 – prosinac 1997.
(bez predgovora)
Dodatne informacije
Europski institut za telekomunikacijske norme priznat je u skladu s Direktivom Vijeća 83/189/EEZ (1).
Gore navedena usklađena norma izrađena je u skladu s punomoći koja je izdana u skladu s odgovarajućim postupcima iz Direktive 83/189/EEZ.
Cijeli tekst gore navedene usklađene norme moguće je dobiti pri:
|
|
ili pri bilo kojoj drugoj organizaciji koja je odgovorna za objavu normi ETSI-ja; popis organizacija nalazi se na internetskoj stranici www.ispo.cec.be.
(1) SL L 109, 26.4.1983., str. 8.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
34 |
31999L0018
L 097/82 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
18.03.1999. |
DIREKTIVA KOMISIJE 1999/18/EZ
od 18. ožujka 1999.
o prilagodbi tehničkom napretku Direktive Vijeća 76/762/EEZ o prednjim svjetlima za maglu za motorna vozila i žaruljama sa žarnim nitima za takva svjetla
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica (1), kako je zadnje izmijenjena Direktivom 98/91/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), a posebno njezin članak 13. stavak 2.,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 76/762/EEZ od 27. lipnja 1976. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na prednja svjetla za maglu i žarulje sa žarnim nitima za takva svjetla (3), kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju Austrije, Finske i Švedske, a posebno njezin članak 10.,
(1) |
budući da je Direktiva 76/762/EEZ jedna od posebnih direktiva o EZ postupku homologacije tipa utvrđenom Direktivom 70/156/EEZ; budući da se stoga odredbe iz Direktive 70/156/EEZ o sustavima, sastavnim dijelovima i zasebnim tehničkim jedinicama vozila primjenjuju na Direktivu 76/762/EEZ; |
(2) |
budući da posebno članak 3. stavak 4. i članak 4. stavak 3. Direktive 70/156/EEZ zahtijevaju da svaka posebna direktiva sadrži i priloženi opisni dokument i potvrdu o homologaciji tipa na temelju Priloga VI. Direktivi 70/156/EEZ da bi ta homologacija mogla biti računalno obrađena; budući da potvrda o homologaciji tipa predviđena Direktivom 76/762/EEZ mora biti na odgovarajući način izmijenjena; |
(3) |
budući da postupci moraju biti pojednostavljeni da bi zadržali istovjetnost, predviđenu člankom 9. stavkom 2. Direktive 70/156/EEZ, između posebnih direktiva i odgovarajućih pravilnika Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu kada se navedeni pravilnici izmijene; budući da, kao prvi korak, tehnički zahtjevi Direktive 76/762/EEZ moraju biti zamijenjeni onima iz UN-ECE Pravilnika br. 19 putem uzajamnog upućivanja; |
(4) |
budući da je potrebno osigurati da zahtjevi Direktive Vijeća 76/756/EEZ (4), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 97/28/EZ (5), te Direktive Vijeća 76/761/EEZ (6), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 1999/17/EZ (7), budu ispunjeni; |
(5) |
budući da su mjere predviđene ovom Direktivom u skladu s mišljenjem Odbora za prilagodbu tehničkom napretku osnovanog Direktivom 70/156/EEZ, |
DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Direktiva 76/762/EEZ mijenja se kako slijedi:
1. |
naslov se zamjenjuje sljedećim: „o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na prednja svjetla za maglu za motorna vozila”; |
2. |
prvi stavak članka 2. zamjenjuje se sljedećim: „1. Svaka država članica dodjeljuje EZ homologaciju tipa sastavnih dijelova za svaki tip stražnjeg svjetla za maglu koji zadovoljava zahtjeve sastavljanja i ispitivanja navedene u odgovarajućim prilozima.”; |
3. |
prvi stavak članka 2. zamjenjuje se sljedećim: „Države članice izdaju proizvođaču EZ oznaku homologacije tipa sastavnog dijela koja je u skladu s modelom prikazanim u Prilogu I. Dodatku 3. za svaki tip prednjeg svjetla za maglu koji odobre u skladu s člankom 1.”; |
4. |
članak 4. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 4. Nadležna tijela država članica obavješćuju se međusobno, putem postupaka određenih u članku 4. stavku 6. Direktive 70/156/EEZ, o svakoj homologaciji koju su odobrila, odbila ili povukla na temelju ove Direktive.”; |
5. |
članak 9. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 9. Za potrebe ove Direktive, pojam „vozilo” znači svako motorno vozilo namijenjeno uporabi na cesti, sa ili bez karoserije, s najmanje četiri kotača i najvećom brzinom većom od 25 km na sat i njegovim prikolicama, s iznimkom vozila koja voze po tračnicama te traktora za poljoprivredu i šumarstvo i svih pokretnih strojeva.”; |
6. |
prilozi se zamjenjuju tekstom u Prilogu ovoj Direktivi. |
Članak 2.
1. Od 1. listopada 1999., ili, u slučaju da je objavljivanje tekstova na koje se upućuje u članku 3. odgođeno za razdoblje nakon 1. travnja 1999., šest mjeseci nakon stvarnog datuma izdavanja tih tekstova, države članice ne smiju, zbog razloga koji se odnose na stražnja svjetla za maglu:
— |
odbiti, s obzirom na tip vozila ili tip prednjih svjetala za maglu, dodjeljivanje EZ homologacije tipa ni nacionalne homologacije, ni |
— |
zabraniti registraciju, prodaju ni stavljanje u uporabu vozila, ni prodaju ni stavljanje u uporabu prednjih svjetala za maglu, pod uvjetom da prednja svjetla za maglu zadovoljavaju zahtjeve Direktive 76/762/EEZ, kako je izmijenjena ovom Direktivom, te da su, što se tiče vozila, postavljena u skladu sa zahtjevima navedenim u Direktivi 76/756/EEZ. |
2. Države članice od 1. travnja 2000.:
— |
više ne dodjeljuju EZ homologaciju tipa, te |
— |
mogu odbiti dodjeljivanje nacionalne homologacije |
za svaki tip vozila s obzirom na prednja svjetla za maglu te za svaki tip prednjih svjetala za maglu ako nisu ispunjeni zahtjevi Direktive 76/762/EEZ, kako je izmijenjena ovom Direktivom.
3. Od 1. travnja 2001. zahtjevi Direktive 76/762/EEZ o prednjim svjetlima za maglu kao sastavnim dijelovima, kako je izmijenjena ovom Direktivom, primjenjuju se za potrebe članka 7. stavka 2. Direktive 70/156/EEZ.
4. Neovisno o stavcima 2. i 3., za potrebe zamjenskih dijelova, države članice nastavljaju dodjeljivati EZ homologaciju tipa prednjih svjetala za maglu te dozvoljavaju njihovu prodaju i stavljanje u uporabu, u skladu s prethodnim verzijama Direktive 76/762/EEZ pod uvjetom da su ta prednja svjetla za maglu:
— |
namijenjena za ugrađivanje u vozila koja su već u uporabi, i |
— |
da ispunjavaju zahtjeve one Direktive koja se primjenjivala kada je vozilo bilo prvi put registrirano. |
Članak 3.
Stavci i prilozi Pravilnika UN-ECE br. 19 navedeni u Prilogu II. točki 1. objavljeni su u Službenom listu Europskih zajednica prije 1. travnja 1999.
Članak 4.
1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 1. listopada 1999.; no ako se objavljivanje tekstova koji se navode u članku 3. odgađa za razdoblje nakon 1. travnja 1999., države članice pridržavaju se ove obaveze šest mjeseci od stvarnog datuma objavljivanja ovih tekstova. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
Države članice primjenjuju te odredbe od 1. listopada 1999., ili u slučaju da se objavljivanje tekstova navedenih u članku 3. odgađa za razdoblje nakon 1. travnja 1999., šest mjeseci od stvarnog datuma objavljivanja tih tekstova.
Kada države članice donose ove propise, oni prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
Članak 5.
Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europskih zajednica.
Članak 6.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 18. ožujka 1999.
Za Komisiju
Martin BANGEMANN
Član Komisije
(1) SL L 42, 23.2.1970., str. 1.
(2) SL L 11, 16.1.1999., str. 25.
(3) SL L 262, 27.9.1976., str. 122.
(4) SL L 262, 27.9.1976., str. 1.
(5) SL L 171, 30.6.1997., str. 1.
(6) SL L 262, 27.9.1976., str. 96.
(7) SL L 97, 12.4.1999., str. 45.
PRILOG
POPIS PRILOGA
PRILOG I.: |
Administrativne odredbe za homologaciju |
Dodatak 1.: |
Opisni dokument |
Dodatak 2.: |
Certifikat o homologaciji tipa |
Dodatak 3.: |
Modeli oznaka EZ homologacije tipa sastavnih dijelova |
PRILOG II.: |
Tehnički zahtjevi |
PRILOG I.
ADMINISTRATIVNE ODREDBE ZA HOMOLOGACIJU
1. ZAHTJEV ZA EZ HOMOLOGACIJU TIPA SASTAVNOG DIJELA
1.1. Zahtjev za EZ homologaciju tipa sastavnog dijela u skladu s člankom 3. stavkom 4. Direktive 70/156/EEZ za tip prednjih svjetala za maglu podnosi proizvođač.
1.2. Primjer opisnog dokumenta nalazi se u Dodatku 1.
1.3. Tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja dostavlja se sljedeće:
1.3.1. preporučuju se dva uzorka sa svjetlom ili svjetlima;
1.3.2. za ispitivanje plastičnog materijala od kojeg su napravljene leće:
1.3.2.1. trinaest leća;
1.3.2.1.1. šest od tih leća može se zamijeniti sa šest uzoraka materijala najmanje veličine 60 mm × 80 mm, koji imaju ravnu ili zaobljenu vanjsku površinu i dovoljno ravne površine (polumjer zaobljenja nije manji od 300 mm) s tim da u sredini mjeri najmanje 15 mm × 15 mm;
1.3.2.1.2. svaka takva leća ili uzorak materijala proizvedeni su metodom koja se koristi u serijskoj proizvodnji;
1.3.2.2. reflektor na koji se leće mogu ugraditi prema uputama proizvođača;
1.3.3. karakteristike materijala od kojih su napravljene leće i premazi, ako ih ima, trebaju imati izvještaj o eventualnom prethodnom ispitivanju tih materijala i premaza.
2. OZNAČIVANJE
2.1. Uređaji podneseni na EZ homologaciju tipa sastavnih dijelova imaju:
2.1.1. trgovački naziv ili oznaku proizvođača;
2.1.2. kada se radi o svjetlima sa zamjenjivim izvorima svjetlosti: tip(ove) propisanih žarulja s nitima;
2.1.3. kada se radi o svjetlima s nezamjenjivim izvorima svjetlosti: nominalnu voltažu i potrošnju u vatima.
2.2. Ove oznake jasno su čitljive i neizbrisive te pričvršćene na svjetleću površinu ili na jednu od svjetlećih površina uređaja. Vidljive su na vanjskoj strani kada se uređaj postavlja na vozilo.
2.3. Svaki uređaj ima dovoljno prostora za oznaku homologacije tipa sastavnih dijelova. Taj prostor naveden je u crtežima u Dodatku 1.
3. DODJELJIVANJE HOMOLOGACIJE TIPA SASTAVNOG DIJELA
3.1. Ako su zadovoljeni odgovarajući zahtjevi, EZ homologacija tipa dodjeljuje se u skladu s člankom 4. stavkom 3. te, ako je primjenjivo, člankom 4. stavkom 4. Direktive 70/156/EEZ.
Napomena: |
Ničime se u ovoj Direktivi ne sprečava državu članicu da zabrani kombinaciju prednjih svjetala koja se sastoji od leća napravljenih od plastičnih materijala homologiranih ovom Direktivom s mehaničkim uređajima za čišćenje prednjih svjetala (s brisačima). |
3.2. Primjer certifikata o EZ homologaciji tipa nalazi se u Dodatku 2.
3.3. U skladu s Prilogom VII. Direktivi 70/156/EEZ svakom homologiranom tipu prednjih svjetala za maglu dodjeljuje se osnovni homologacijski broj. Ista država članica ne dodjeljuje isti broj drugom tipu prednjih svjetala za maglu.
3.4. Kada se zahtijeva EZ homologacija tipa sastavnog dijela za onaj tip uređaja za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju koji se sastoji od prednjih svjetala za maglu i drugih svjetala, može se dodijeliti jedan broj EZ homologacije tipa sastavnih dijelova pod uvjetom da su prednja svjetla za maglu u skladu sa zahtjevima ove Direktive te da je svako od drugih svjetala koje čini dio uređaja za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju za koje se traži EZ homologacija tipa sastavnih dijelova u skladu s odvojenom Direktivom koja se na njega odnosi.
4. OZNAKA EZ HOMOLOGACIJE TIPA SASTAVNOG DIJELA
4.1. Uz oznake navedene u stavci 2.1. svako prednje svjetlo za maglu koje odgovara tipu homologiranom u skladu s ovom Direktivom nosi oznaku EZ homologacije tipa sastavnog dijela.
4.2. Ta se oznaka sastoji od:
4.2.1. pravokutnika oko slova „e” te prepoznatljivog broja ili slova države članice koja je dodijelila homologaciju tipa:
1 |
za Njemačku |
2 |
za Francusku |
3 |
za Italiju |
4 |
za Nizozemsku |
5 |
za Švedsku |
6 |
za Belgiju |
9 |
za Španjolsku |
11 |
za Ujedinjenu Kraljevinu |
12 |
za Austriju |
13 |
za Luksemburg |
17 |
za Finsku |
18 |
za Dansku |
21 |
za Portugal |
23 |
za Grčku |
IRL |
za Irsku; |
4.2.2. „osnovnog homologacijskog broja” u blizini pravokutnika, navedenog u odjeljku 4. homologacijskog broja tipa navedenog u Prilogu VII. Direktivi 70/156/EEZ, kojem prethode dvije brojke koje označavaju redoslijedni broj dodijeljen posljednjoj glavnoj tehničkoj izmjeni Direktive 76/762/EEZ na datum kada je dodijeljena EEZ homologacija tipa. U ovoj Direktivi redoslijedni broj je 02;
4.2.3. dodatnog simbola kako slijedi:
4.2.3.1. slovo „B”;
4.2.3.2. na prednjim svjetlima za maglu koja se sastoje od leće od plastičnih materijala grupa slova „PL” postavljena je blizu simbola određenog u stavku 4.2.3.1.;
4.2.3.3. u svim slučajevima relevantni način rada korišten u postupku ispitivanja u skladu sa stavkom 1.1.1.1. Priloga 4. (1) te dozvoljene voltaže u skladu sa stavkom 1.1.1.2. Priloga 4. (1) određeni su u certifikatu o homologaciji tipa navedenom u stavku 3.2.
U odgovarajućim slučajevima uređaj je označen kako slijedi:
Na jedinicama koje ispunjavaju zahtjeve ove Direktive i koje su projektirane tako da se žarulja ili žarulje s nitima jedne funkcije ne uključuju istodobno s onima koje imaju funkciju s kojom mogu biti uzajamno povezane, iza simbola se stavlja kosa crta (/) u homologacijsku oznaku takve funkcije.
Ipak, ako se samo prednja svjetla za maglu i kratko svjetlo ne pale istodobno, kosa crta se stavlja iza simbola svjetla za maglu, s tim da se taj simbol nalazi ili odvojeno ili na kraju kombinacije simbola.
Na jedinicama koje ispunjavaju zahtjeve Priloga 4. (1) samo ako imaju voltažu od 6 V ili 12 V, simbol koji se sastoji od broja 24 prekriženog znakom x stavlja se u blizini držača žarulje s nitima. Uzajamno povezano svjetlo koje se sastoji od kratkog svjetla i prednjeg svjetla za maglu moguće je samo ako ispunjava odredbe Direktive 76/756/EEZ.
4.3. Oznaka EZ homologacije tipa sastavnog dijela pričvršćena je na leću ili na jednu od leća svjetla tako da bude neizbrisiva i jasno čitljiva čak i kada su svjetla postavljena na vozilo.
4.4. Smještaj certifikata o homologaciji.
4.4.1. Pojedinačna svjetla:
Primjeri oznake EZ homologacije tipa sastavnih dijelova prikazani su na slici 1. Dodatka 3.
4.4.2. Udružena, spojena ili uzajamno povezana svjetla:
4.4.2.1. Ako se izdaje jedan broj EZ homologacije tipa sastavnog dijela, kao prema gore navedenom stavku 3.4. za tip uređaja za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju koji se sastoji od prednjeg svjetla za maglu i drugih svjetala, može se staviti jedna oznaka EZ homologacije tipa sastavnog dijela koja se sastoji od:
4.4.2.1.1. pravokutnika oko slova „e” te prepoznatljivog broja ili slova države članice koja je dodijelila homologaciju tipa (vidjeti stavak 4.2.1.);
4.4.2.1.2. osnovnog homologacijskog broja (vidjeti stavak 4.2.2., prvu rečenicu);
4.4.2.1.3. ako je potrebno, zahtijevane strelice, ako se odnosi na sklop svjetala kao cjeline.
4.4.2.2. Ova se oznaka može nalaziti bilo gdje na udruženim, spojenim ili uzajamno povezanim svjetlima, pod uvjetom da:
4.4.2.2.1. je vidljiva nakon postavljanja svjetala;
4.4.2.2.2. se ni jedan sastavni dio koji emitira svjetlost udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala ne može odstraniti bez da se istodobno odstrani i oznaka homologacije.
4.4.2.3. Simbol identifikacije za svako svjetlo odgovara određenoj Direktivi u skladu s tim koja je EZ homologacija tipa odobrena, zajedno s redoslijednim brojem (vidjeti stavak 4.2.2., drugu rečenicu) i, ako je potrebno, naznačeno je slovo „D” i zahtijevana strelica:
4.4.2.3.1. ili na odgovarajućoj osvjetljavajućoj površini;
4.4.2.3.2. ili u grupi, na takav način da se svako udruženo, spojeno ili uzajamno povezano svjetlo može jasno identificirati.
4.4.2.4. Dimenzije sastavnih dijelova ove oznake ne smiju biti manje od najmanjih dimenzija određenih za pojedine oznake prema raznim direktivama u skladu s kojima je EZ homologacija tipa sastavnih dijelova odobrena.
4.4.2.5. Primjeri oznake EZ homologacije tipa sastavnih dijelova za svjetlo koje je udruženo, spojeno ili uzajamno povezano prikazani su na slici 2. u Dodatku 3.
4.4.3. Svjetla uzajamno povezana s drugim svjetlima, čije se leće mogu također koristiti za druge tipove prednjih svjetala:
4.4.3.1. primjenjuju se odredbe iz stavka 4.4.2.
4.4.3.2. uz to, ako se koristi ista leća, potonja može imati različitu homologacijsku oznaku vezanu uz različiti tip prednjih svjetala ili jedinica svjetla, s tim da glavno tijelo prednjeg svjetla, čak i ako se ne može odvojiti od leće, također ima prostor opisan u stavku 2.3. i nosi homologacijsku oznaku stvarnih funkcija;
4.4.3.3. ako se različiti tipovi prednjih svjetala sastoje od istoga glavnog tijela, ovo potonje može nositi različitu homologacijsku oznaku.
4.4.3.4. Primjeri oznake EZ homologacije tipa sastavnih dijelova za svjetlo koje je uzajamno povezano s prednjim svjetlom prikazani su na slici 3. u Dodatku 3.
5. PREINAKE TIPA I IZMJENE HOMOLOGACIJA
5.1. U slučaju preinaka tipa koji je homologiran prema ovoj Direktivi, primjenjuju se odredbe članka 5. Direktive 70/156/EEZ.
6. SUKLADNOST PROIZVODNJE
6.1. U pravilu, mjere za osiguravanje sukladnosti proizvodnje poduzimaju se u skladu s odredbama navedenim u članku 10. Direktive 70/156/EEZ.
6.2. Pojedinačno, ispitivanja provedena u skladu s točkom 2.3.5. Priloga X. Direktivi 70/156/EEZ jesu ona propisana u točki 3. Priloga 5. i u Prilogu 6., a kriteriji pri odabiru uzoraka za ispitivanja navedena u točkama 2.4.2. i 2.4.3. Priloga X. i oni u Prilogu 7. dokumenata koji se navode u točki 1. Priloga II. ovoj Direktivi.
6.3. Uobičajena inspekcija ovlaštena od tijela koje je dodijelilo homologaciju provodi se jednom u dvije godine.
Dodatak 1.
Dodatak 2.
Dodatak 3.
PRIMJERI OZNAKE EZ HOMOLOGACIJE TIPA SASTAVNOG DIJELA
Slika 1.a
Slika 1.b
Uređaj koji ima oznaku EZ homologacije tipa sastavnih dijelova prikazanu gore je prednje svjetlo za maglu, homologiran u Njemačkoj (e1) u skladu s ovom Direktivom (02) pod osnovnim homologacijskim brojem 1471.
Slika 1.a pokazuje kako prednje svjetlo za maglu uključuje leću od plastičnih materijala i kako ne može biti istodobno upaljeno s drugim svjetlima s kojima može biti uzajamno povezano.
Slika 1.b pokazuje kako prednje svjetlo za maglu može biti upaljeno istodobno s bilo kojim drugim svjetlom s kojim može biti uzajamno povezano.
Slika 2.
Pojednostavljeno označivanje udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala kada dva ili više svjetla čine dio istog sklopa
(Uspravne i vodoravne linije shematski prikazuju oblik uređaja za svjetlosnu signalizaciju. One nisu homologacijske oznake.)
PRIMJER A
PRIMJER B
PRIMJER C
PRIMJER D
Napomena: |
Četiri primjera homologacijskih oznaka, primjeri A, B, C i D, predstavljaju četiri mogućnosti označivanja uređaja za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju kad su dva ili više svjetala dio iste jedinice (sklopa) udruženih, spojenih ili uzajamno povezanih svjetala. Te homologacijske oznake pokazuju da je uređaj homologiran u Njemačkoj (e1) pod osnovnim homologacijskim brojem 7120 i da obuhvaća:
|
Slika 3.
Svjetlo uzajamno povezano ili udruženo s glavnim svjetlom
Gornji primjer odgovara označivanju leće namijenjene za uporabu u različitim tipovima glavnih svjetala, i to za:
kratko glavno svjetlo namijenjeno za oba prometna sustava i dugo glavno svjetlo s najvećom jačinom osvjetljenja između 86 250 i 101 250 kandela (kako je navedeno brojem 30) homologirano u Njemačkoj (e1) pod osnovnim homologacijskim brojem 7120 u skladu sa zahtjevima Priloga IV. Direktivi 76/761/EEZ, redoslijedni broj 04, koje je uzajamno spojeno s prednjim svjetlom za maglu homologirano u skladu s Direktivom 76/762/EEZ, redoslijednog broja 02,
ili:
kratko glavno svjetlo i dugo glavno svjetlo namijenjeno za oba prometna sustava homologirano u Njemačkoj (e1) pod osnovnim homologacijskim brojem 7122 u skladu sa zahtjevima Priloga II. Direktivi 76/761/EEZ, redoslijedni broj 01, koje je uzajamno spojeno s gore spomenutim prednjim svjetlom za maglu,
ili:
kao bilo koje od gore navedenih glavnih svjetala homologirana kao pojedinačno svjetlo.
Tijelo prednjeg svjetla nosi samo važeći osnovni homologacijski broj, na primjer:
ili
ili
ili
PRILOG II.
TEHNIČKI ZAHTJEVI
Tehnički zahtjevi navedeni su u stavcima 1. i od 5. do 8. te u prilozima od 3. do 7. UN-ECE Pravilnika br. 19 koji se sastoji od sljedećih dokumenata:
— |
serije izmjena 02 koje uključuju dopune od 1. do 4. serije izmjena 02 (2), |
— |
dopune 5. serije izmjena 02 uključujući ispravke izmjena 3. Pravilnika br. 19 (3), |
— |
dopune 6. serije izmjena 02 (4), |
— |
dopune 7. serije izmjena 02 (5), |
— |
dopune 8. serije izmjena 02 (6), |
osim:
1.1. kada se upućuje na „Pravilnik br. 37”, koji se smatra „Prilogom VII. Direktivi 76/761/EEZ”;
1.2. u stavku 5.1., „gore navedeni stavak 2.2.3.” označava „točku 1.3.1. Priloga I. ovoj Direktivi”;
1.3. u Prilogu 5., stavku 1.1. i Prilogu 1., naziv tablice A „stavak 2.2.4. ovog Pravilnika” znači „točka 1.3.2. Priloga I. ovoj Direktivi”;
1.4. u Prilogu 5., stavku 1.2. i Dodatku 1., naziv tablice B „stavak 2.2.3. ovog Pravilnika” znači „točka 1.3.1. Priloga I. ovoj Direktivi”;
1.5. u Prilogu 5., stavku 2.4.2., „stavak 2.2.4.1.1.” znači „točka 1.3.2.1.1. Priloga I. ovoj Direktivi”;
1.6. u Prilogu 7., stavcima 2.3. i 3.2., „stavak 12.” znači „članak 11. Direktive 70/156/EEZ”;
1.7. u Prilogu 6., stavku 2.5., „stavak 11.1. ovog Pravilnika” znači „točka 2.1. Priloga X. Direktivi 70/156/EEZ”.
(1) Dokumenata koji se navode u stavku 1. Priloga II. ovoj Direktivi.
E/ECE/324 |
Rev. 1/Dopuna 18/Rev. 3. |
E/ECE/TRANS/505 |
E/ECE/324 |
Rev. 1/Dopuna 18/Rev 3/Izmjena 1. |
E/ECE/TRANS/505 |
E/ECE/324 |
Rev. 1/Dopuna 18/Rev. 3/Izmjena 2. |
E7ECE/TRANS/505 |
(5) TRANS/WP. 29/568.
(6) TRANS/WP. 29/617.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
50 |
31999L0093
L 013/12 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
13.12.1999. |
DIREKTIVA 1999/93/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 13. prosinca 1999.
o okviru Zajednice za elektroničke potpise
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 47. stavak 2. i članke 55. i 95.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (3),
u skladu s postupkom utvrđenim člankom 251. Ugovora (4),
budući da:
(1) |
Komisija je 16. travnja 1997. predstavila Europskom parlamentu, Vijeću, Gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija Komunikaciju u vezi s europskom inicijativom u elektroničkoj trgovini. |
(2) |
Komisija je 8. listopada 1997. predstavila Europskom parlamentu, Vijeću, Gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija Komunikaciju u vezi s pružanjem sigurnosti i povjerenja u elektroničkoj komunikaciji – prema europskome okviru za digitalne potpise i kodiranje. |
(3) |
Vijeće je 1. prosinca 1997. pozvalo Komisiju da preda, čim je prije moguće, prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o digitalnim potpisima. |
(4) |
Elektronička komunikacija i trgovina zahtijevaju „elektroničke potpise” i njima pripadajuće usluge kojima se omogućuje utvrđivanje autentičnosti podataka; različita pravila u odnosu na pravno priznavanje elektroničkih potpisa te ovlašćivanje davatelja usluga certificiranja u državama članicama mogu stvoriti značajnu prepreku uporabi elektroničkih komunikacija i elektroničke trgovine; s druge strane, jasan okvir Zajednice u vezi s uvjetima koji se primjenjuju na elektroničke potpise pojačat će povjerenje u nove tehnologije i njihovu opću prihvaćenost; zakonodavstvo u državama članicama ne bi trebalo sprečavati slobodno kretanje robe i usluga na unutarnjem tržištu. |
(5) |
Treba promicati interoperabilnost proizvoda za izradu elektroničkog potpisa; u skladu s člankom 14. Ugovora, unutarnje tržište čini područje bez unutarnjih granica u kojemu je osigurano slobodno kretanje robe; osnovnim zahtjevima, specifičnim za proizvode s elektroničkim potpisom, mora se udovoljiti s ciljem omogućivanja slobodnog kretanja unutar unutarnjeg tržišta te s ciljem jačanja povjerenja u elektroničke potpise, ne dovodeći u pitanje Uredbu Vijeća (EZ) br. 3381/94 od 19. prosinca 1994. o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza robe s dvojnom namjenom (5) te Odluku Vijeća 94/942/ZVSP od 19. prosinca 1994. u vezi sa zajedničkim djelovanjem koje je usvojilo Vijeće, koja se odnosi na kontrolu izvoza robe s dvojnom namjenom (6). |
(6) |
Ovom se Direktivom ne usklađuje pružanje usluga koje se odnose na tajnost informacija onda kada su one pokrivene nacionalnim odredbama koje se bave javnom politikom ili javnom sigurnošću. |
(7) |
Unutarnje tržište omogućuje slobodno kretanje osoba, što ima za posljedicu to da državljani i osobe koje borave u Europskoj uniji imaju sve veću potrebu za kontaktiranjem s nadležnim tijelima drugih država članica, osim onih u kojima borave; dostupnost elektroničke komunikacije može biti od velike pomoći s tim u vezi. |
(8) |
Ubrzan tehnološki razvoj te globalni karakter interneta zahtijevaju pristup koji je otvoren različitim tehnologijama i uslugama koje omogućuju utvrđivanje autentičnosti podataka elektroničkim putem. |
(9) |
Elektronički potpisi koristit će se u najrazličitijim okolnostima i primjenama, što će imati za posljedicu širok spektar novih usluga i proizvoda povezanih s elektroničkim potpisima ili koji ih koriste; definicija takvih proizvoda i usluga ne bi se trebala ograničiti na izdavanje i upravljanje certifikatima, već bi također trebala uključiti bilo koju drugu uslugu i proizvod koji koriste elektroničke potpise, odnosno koji su podređeni elektroničkim potpisima, poput usluga registracije, usluge izdavanja vremenskog žiga, imenički servisi, računalne usluge ili savjetodavne usluge koje se odnose na elektroničke potpise. |
(10) |
Unutarnje tržište omogućuje davateljima usluga certificiranja razvoj njihovih prekograničnih aktivnosti s ciljem povećanja njihove konkurentnosti, čime bi se potrošačima i tvrtkama pružile nove mogućnosti razmjene informacija i trgovine elektroničkim putem u sigurnom okružju, neovisno o granicama; kako bi se potaknulo pružanje usluga certificiranja putem otvorenih mreža na razini cijele Zajednice, davatelji usluga certificiranja trebaju imati slobodu pružanja svojih usluga bez prethodnog odobrenja; prethodno odobrenje predstavlja ne samo bilo koje dopuštenje pri čemu predmetni davatelj usluga certificiranja mora dobiti odluku od strane državnih tijela prije no što mu se omogući pružanje svojih usluga certificiranja, već i bilo koju drugu mjeru koja ima isti učinak. |
(11) |
Dragovoljni programi ovlašćivanja, koji imaju za cilj povećati razinu pružanja usluga, mogu ponuditi davateljima usluga certificiranja prikladan okvir za daljnji razvoj njihovih usluga s ciljem dosezanja one razine povjerenja, sigurnosti i kakvoće koju zahtijeva tržište u razvoju; takvi programi trebaju ohrabriti razvoj najbolje prakse među davateljima usluga certificiranja; davateljima usluga certificiranja treba ostaviti slobodu pridržavanja i izvlačenja koristi od takvih programa ovlašćivanja. |
(12) |
Usluge certificiranja mogu se ponuditi ili od strane javnog subjekta ili od strane pravne, odnosno fizičke osobe, kada je osnovan u skladu s nacionalnim zakonom; budući da države članice ne bi trebale zabranjivati davateljima usluga certificiranja djelovanje izvan dragovoljnih programa ovlašćivanja; treba omogućiti da takvi programi ovlašćivanja ne umanjuju tržišno natjecanje kod usluga certificiranja. |
(13) |
Države članice mogu odlučiti na koji način omogućuju nadzor nad udovoljavanjem odredbama utvrđenim ovom Direktivom; ova Direktiva ne isključuje uspostavljanje sustava nadzora zasnovanih na privatnom sektoru; ova Direktiva ne obvezuje davatelje usluga certificiranja da se prijave da budu nadzirani pod bilo kojim programom ovlašćivanja koji se primjenjuje. |
(14) |
Važno je postići uravnoteženost između potreba potrošača i potreba tvrtki. |
(15) |
Prilog III. pokriva zahtjeve za sigurnim sredstvima za izradu potpisa kako bi se omogućilo funkcioniranje naprednih elektroničkih potpisa; on ne pokriva cjelokupno okružje sustava u kojemu takva sredstva djeluju; funkcioniranje unutarnjeg tržišta zahtijeva od Komisije i država članica hitro djelovanje kako bi se omogućilo određivanje tijela koja su zadužena za ocjenu usklađenosti sigurnih uređaja za izradu potpisa s Prilogom III.; ocjena skladnosti mora biti pravovremena i učinkovita kako bi se udovoljilo potrebama tržišta. |
(16) |
Ova Direktiva doprinosi uporabi i pravnom priznavanju elektroničkih potpisa unutar Zajednice; nije potreban regulatorni okvir za elektroničke potpise koji se koriste isključivo unutar sustava, a koji se zasnivaju na dragovoljnim sporazumima između određenog broja učesnika prema privatnom pravu; sloboda stranaka da među sobom dogovore uvjete pod kojima prihvaćaju podatke potpisane elektroničkim putem treba se poštovati u onoj mjeri u kojoj to dopušta nacionalno pravo; potrebno je priznati pravnu učinkovitost elektroničkih potpisa koji se koriste u takvim sustavima i njihovu dopustivost kao dokaza u sudskim postupcima. |
(17) |
Ova Direktiva ne nastoji uskladiti nacionalna pravila koja se odnose na ugovorno pravo, posebno izradu i djelovanje ugovora, odnosno drugih formalnosti koji nisu ugovorne prirode a koji se odnose na potpise; iz tog razloga odredbe koje se odnose na pravne učinke elektroničkih potpisa ne bi trebale dovoditi u pitanje zahtjeve u vezi s oblikom utvrđenim nacionalnim pravom u vezi sa sklapanjem ugovora ili pravilima kojima se utvrđuje gdje se ugovor sklapa. |
(18) |
Spremanje i kopiranje podataka za izradu elektroničkog potpisa moglo bi predstavljati prijetnju pravnoj valjanosti elektroničkih potpisa. |
(19) |
Elektronički potpisi koristit će se u javnome sektoru unutar nacionalnih uprava i uprava Zajednice te u komunikaciji između takvih uprava s građanima i gospodarskim djelatnicima, na primjer u slučajevima javne nabave, oporezivanja, socijalne sigurnosti, subjektima i pravosudnog sustava. |
(20) |
Usklađeni kriteriji koji se odnose na pravne učinke elektroničkih potpisa očuvat će koherentan pravni okvir diljem Zajednice; nacionalno pravo utvrđuje različite zahtjeve za pravnu valjanost vlastoručnih potpisa; budući da se certifikati mogu rabiti kako bi se potvrdio identitet osobe koja se potpisuje elektroničkim putem; napredni elektronički potpisi koji se zasnivaju na kvalificiranim certifikatima imaju za cilj višu razinu sigurnosti; napredni elektronički potpisi koji se zasnivaju na kvalificiranom certifikatu te koje je izradilo sredstvo za izradu sigurnih potpisa mogu se smatrati pravno jednakima vlastoručnim potpisima samo ako su ispunjeni uvjeti za vlastoručne potpise. |
(21) |
Kako bi se dao doprinos općoj prihvaćenosti metoda elektroničkog utvrđivanja autentičnosti, treba omogućiti da se elektronički potpisi mogu koristiti kao dokaz u sudskim postupcima u svim državama članicama; pravno se priznavanje elektroničkih potpisa treba zasnivati na objektivnim kriterijima te ne treba biti vezano uz odobrenje predmetnog davatelja usluga certificiranja; nacionalno pravo upravlja pravnim sferama u kojima se elektronički dokumenti i elektronički potpisi mogu koristiti; ova Direktiva ne dovodi u pitanje ovlasti nacionalnog suda da donese odluku u vezi s udovoljavanjem odredbama ove Direktive te ne utječe na nacionalna pravila koja se odnose na slobodno sudačko razmatranje dokaza. |
(22) |
Davatelji usluga certificiranja koji pružaju usluge certificiranja javnosti podložni su nacionalnim pravilima u pogledu odgovornosti. |
(23) |
Razvoj međunarodne elektroničke trgovine zahtijeva prekogranične dogovore koji uključuju treće zemlje; kako bi se osigurala interoperabilnost na globalnoj razini, od koristi bi bili sporazumi o multilateralnim pravilima s trećim zemljama o međusobnom priznavanju usluga certificiranja. |
(24) |
Kako bi se povećalo povjerenje korisnika u elektroničku komunikaciju i elektroničku trgovinu, davatelji usluga certificiranja moraju voditi računa o zakonskim propisima koji uređuju zaštitu podataka te osobnu privatnost. |
(25) |
Odredbe o uporabi pseudonima u certifikatima ne bi trebale sprečavati države članice da zahtijevaju identifikaciju osoba prema pravu Zajednice ili nacionalnom pravu. |
(26) |
Mjere potrebne za provedbu ove Direktive treba usvojiti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (7). |
(27) |
Dvije godine nakon njezine provedbe, Komisija će revidirati ovu Direktivu kako bi se, inter alia, omogućilo da napredak tehnologije ili promjene u pravnom okružju nisu stvorile prepreke ostvarivanju ciljeva zacrtanih u ovoj Direktivi; ona bi trebala razmotriti implikacije iz srodnih tehničkih područja te podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o ovoj temi. |
(28) |
U skladu s načelima supsidijarnosti i razmjernosti utvrđenim člankom 5. Ugovora, cilj stvaranja usklađenog pravnog okvira za pružanje elektroničkih potpisa i pripadajućih usluga ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se stoga može na bolji način ostvariti na razini Zajednice; ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja, |
DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Područje primjene
Svrha je ove Direktive olakšati uporabu elektroničkih potpisa te doprinijeti njihovom pravnom priznavanju. Njome se uspostavlja pravni okvir za elektroničke potpise i određene usluge certificiranja s ciljem omogućivanja pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta.
Ona ne pokriva aspekte povezane sa sklapanjem i valjanošću ugovora ili drugih pravnih obveza gdje postoje zahtjevi koji se odnose na njihov oblik propisani nacionalnim pravom ili pravom Zajednice, niti utječe na pravila i ograničenja sadržana u nacionalnom pravu ili pravu Zajednice koji propisuje uporabu dokumenata.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Direktive:
1. |
„elektronički potpis” znači podaci u elektroničkom obliku koji su pridruženi ili su logički povezani s drugim podacima u elektroničkom obliku te koji služe kao metoda utvrđivanja autentičnosti; |
2. |
„napredan elektronički potpis” znači elektronički potpis koji udovoljava sljedećim zahtjevima:
|
3. |
„potpisnik” znači osoba koja posjeduje sredstvo za izradu potpisa te koja djeluje u svoje vlastito ime ili u ime fizičke ili pravne osobe ili tijela koje predstavlja; |
4. |
„podaci za izradu potpisa” znači jedinstveni podaci, poput kodova ili privatnih kriptografskih ključeva, koje potpisnik rabi u svrhu izrade elektroničkog potpisa; |
5. |
„sredstvo za izradu potpisa” znači konfigurirani računalni program ili računalna oprema koja se koristi za primjenu podataka za izradu potpisa; |
6. |
„sigurno sredstvo za izradu potpisa” znači sredstvo za izradu potpisa koje udovoljava zahtjevima utvrđenim u Prilogu III.; |
7. |
„podaci za verifikaciju potpisa” znači podaci poput kodova ili javnih kriptografskih ključeva koji se koriste u svrhu verifikacije elektroničkog potpisa; |
8. |
„sredstvo za verifikaciju potpisa” znači konfigurirani računalni program ili računalna oprema koja se koristi za primjenu podataka za verifikaciju potpisa; |
9. |
„certifikat” znači potvrda u elektroničkom obliku koja povezuje podatke za verifikaciju potpisa s nekom osobom i potvrđuje identitet te osobe; |
10. |
„kvalificirani certifikat” znači certifikat koji udovoljava zahtjevima iz Priloga I. i izdaje ga davatelj usluga certificiranja koji ispunjava uvjete iz Priloga II.; |
11. |
„davatelj usluga certificiranja” znači subjekt, odnosno pravna ili fizička osoba koja izdaje certifikate, odnosno pruža druge usluge povezane s elektroničkim potpisima; |
12. |
„proizvod za izradu elektroničkog potpisa” znači računalna oprema ili računalni program, odnosno njihove relevantne komponente namijenjene uporabi od strane davatelja usluga certificiranja za pružanje usluga elektroničkih potpisa ili namijenjene uporabi s ciljem izrade ili verifikacije elektroničkih potpisa; |
13. |
„dragovoljno ovlašćivanje” znači bilo koje dopuštenje kojim se utvrđuju prava i obveze koje su specifične za pružanje usluga certificiranja, koje na zahtjev predmetnog davatelja usluga certificiranja izdaje javno ili privatno tijelo zaduženo za razradu i nadzor nad udovoljavanjem takvim pravima i obvezama, pri čemu davatelju usluga certificiranja nije dopušteno ostvarivati prava koja proizlaze iz dopuštenja sve dok ne dobije odluku tog tijela. |
Članak 3.
Pristup tržištu
1. Države članice ne bi trebale pružanje usluga certificiranja učiniti podložnim dobivanju prethodnog odobrenja.
2. Ne dovodeći u pitanje odredbe stavka 1., države članice mogu uvesti ili zadržati programe dragovoljnog ovlašćivanja usmjerene ka povećanju razine pružanja usluga izdavanja certifikata. Svi uvjeti povezani s takvim programima moraju biti objektivni, transparentni, razmjerni i nediskriminirajući. Države članice ne mogu ograničavati broj ovlaštenih davatelja usluga certificiranja zbog razloga koji potpadaju pod područje primjene ove Direktive.
3. Svaka država članica omogućuje uspostavljanje odgovarajućeg sustava koji dozvoljava nadzor nad davateljima usluga certificiranja koji imaju poslovni nastan na njezinom državnom području te koji izdaju kvalificirane certifikate za javnost.
4. Sukladnost sigurnih sredstava za izradu potpisa sa zahtjevima iz Priloga III. određuju odgovarajuća javna ili privatna tijela koja imenuju države članice. U skladu s postupkom utvrđenim člankom 9., Komisija propisuje kriterije putem kojih države članice odlučuju hoće li neko tijelo biti imenovano.
Sve države članice priznaju utvrđivanje sukladnosti sa zahtjevima iz Priloga III. koje su provela tijela iz prvog podstavka.
5. Komisija može, u skladu s postupkom utvrđenim člankom 9., utvrditi i objaviti referentne brojeve općeprihvaćenih normi za proizvode za izradu elektroničkih potpisa u Službenom listu Europskih zajednica. Države članice pretpostavljaju kako postoji udovoljavanje zahtjevima iz Priloga II. točke (f) i Priloga III. kada proizvod za izradu elektroničkih potpisa udovoljava tim normama.
6. Države članice i Komisija zajednički rade na promicanju razvoja i uporabe sredstava za verifikaciju potpisa u kontekstu preporuka za sigurnu verifikaciju potpisa iz Priloga IV. te u interesu potrošača.
7. Države članice mogu učiniti uporabu elektroničkih potpisa u javnome sektoru podložnom potencijalnim dodatnim zahtjevima. Takvi zahtjevi trebaju biti objektivni, transparentni, razmjerni i nediskriminirajući te se trebaju odnositi samo na posebne karakteristike predmetne primjene. Takvi zahtjevi ne mogu činiti prepreku prekograničnim uslugama koje se pružaju građanima.
Članak 4.
Načela unutarnjeg tržišta
1. Svaka država članica primjenjuje nacionalne odredbe koje donosi u skladu s ovom Direktivom na davatelje usluga certificiranja s poslovnim nastanom na njezinom državnom području te na usluge koje pružaju. Države članice ne mogu ograničiti pružanje usluga certificiranja koje potječu iz druge države članice u onim područjima koja pokriva ova Direktiva.
2. Države članice omogućuju slobodno kretanje na unutarnjem tržištu proizvoda za izradu elektroničkih potpisa koji udovoljavaju ovoj Direktivi.
Članak 5.
Pravni učinci elektroničkih potpisa
1. Države članice omogućuju da napredni elektronički potpisi, koji se zasnivaju na kvalificiranom certifikatu te koji su izrađeni putem sigurnih sredstava za izradu potpisa:
(a) |
udovoljavaju pravnim zahtjevima potpisa u odnosu na podatke u elektroničkom obliku na isti način na koji vlastoručni potpis udovoljava tim zahtjevima u odnosu na podatke u pisanom obliku; |
(b) |
budu dopušteni kao dokaz u sudskim postupcima. |
2. Države članice omogućuju da se elektroničkom potpisu ne može poricati pravna učinkovitost i prihvatljivost kao dokaza u sudskim postupcima isključivo na temelju toga što je on:
— |
u elektroničkom obliku, ili |
— |
nije zasnovan na kvalificiranom certifikatu, ili |
— |
nije zasnovan na kvalificiranom certifikatu koju izdaje ovlašteni davatelj usluga certificiranja, ili |
— |
nije izrađen uporabom sigurnog sredstva za izradu potpisa. |
Članak 6.
Odgovornost
1. Kao minimum, države članice omogućuju da davatelj usluga certificiranja, izdavanjem certifikata za javnost u obliku kvalificiranog certifikata ili izdavanjem jamstva za takav certifikat za javnost, bude odgovoran za štetu prouzročenu bilo kojem subjektu, odnosno pravnoj ili fizičkoj osobi koja u razumnoj mjeri ovisi o tom certifikatu:
(a) |
u vezi s točnošću svih podataka sadržanih u kvalificiranom certifikatu u vrijeme izdavanja te u vezi s činjenicom da certifikat sadrži sve detalje propisane za kvalificirani certifikat; |
(b) |
kao osiguranje da je, u vrijeme izdavanja certifikata, potpisnik identificiran u kvalificiranom certifikatu posjedovao podatke za izradu potpisa koji odgovaraju podacima za verifikaciju potpisa koji su navedeni ili identificirani u certifikatu; |
(c) |
kao osiguranje da se podaci za izradu potpisa i podaci za verifikaciju potpisa mogu koristiti na sličan način u slučajevima gdje davatelj usluga certificiranja proizvodi oboje; |
osim ako davatelj usluga certificiranja dokaže kako nije djelovao nemarno.
2. Kao minimum, države članice omogućuju da davatelj usluga certificiranja, koji je javnosti izdao certifikat kao kvalificirani certifikat, bude odgovoran za štetu prouzročenu bilo kojem subjektu, odnosno pravnoj ili fizičkoj osobi koja u razumnoj mjeri ovisi o tom certifikat zbog toga što nije opozvao taj certifikat, osim ako davatelj usluga certificiranja dokaže kako nije djelovao nemarno.
3. Države članice omogućuju davatelju usluga certificiranja da u kvalificiranom certifikatu naznači ograničenja uporabe tog certifikata, pod uvjetom da se ograničenja priznaju i trećim stranama. Davatelj usluga certificiranja nije odgovoran za štetu prouzrokovanu uporabom kvalificiranog certifikata koja prekoračuje ograničenja koja taj certifikat ima.
4. Države članice omogućuju davatelju usluga certificiranja da u kvalificiranom certifikatu naznači granicu vrijednosti transakcija za koje se certifikat može koristiti, pod uvjetom da se to ograničenje prizna i trećim stranama.
Davatelj usluga certificiranja nije odgovoran za štetu prouzrokovanu prekoračenjem ovog maksimalnog ograničenja.
5. Odredbe stavaka od 1. do 4. ne dovode u pitanje Direktivu Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (8).
Članak 7.
Međunarodni aspekti
1. Države članice omogućuju da certifikati, koje su davatelji usluga certificiranja s poslovnim nastanom u trećoj zemlji javnosti izdali kao kvalificirane certifikate, budu priznati kao pravno istovjetni certifikatima koje su izdali davatelji usluga certificiranja s poslovnim nastanom u Zajednici ako:
(a) |
davatelj usluga certificiranja ispunjava uvjete utvrđene ovom Direktivom te je ovlašten prema programu dragovoljnog ovlašćivanja utvrđenog u državi članici; ili |
(b) |
davatelj usluga certificiranja s poslovnim nastanom u Zajednici koji ispunjava uvjete utvrđene ovom Direktivom jamči za certifikat; ili |
(c) |
potvrda ili davatelj usluga certificiranja priznati su prema bilateralnom ili multilateralnom sporazumu između Zajednice i trećih zemalja ili međunarodnih organizacija. |
2. S ciljem olakšanja prekograničnih usluga certificiranja s trećim zemljama i pravnog priznavanja naprednih elektroničkih potpisa koji potječu iz trećih zemalja, Komisija donosi prijedloge, ako je to primjereno, kako bi se postigla učinkovita provedba standarda i međunarodnih sporazuma koji se mogu primijeniti na usluge certificiranja. Komisija posebno, te ako je to potrebno, podnosi prijedloge Vijeću za odgovarajuće mandate za pregovore oko bilateralnih i multilateralnih sporazuma s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. Vijeće odlučuje o tomu kvalificiranom većinom.
3. Kad god je Komisija izvještena o bilo kakvim poteškoćama koje poduzeća iz Zajednice susreću u vezi s pristupom tržištu trećih zemalja, ona može, ako je to potrebno, podnijeti prijedloge Vijeću za odgovarajući mandat za pregovore oko usporedivih prava za poduzeća iz Zajednice u dotičnim trećim zemljama. Vijeće odlučuje o tomu kvalificiranom većinom.
Mjere koje se poduzimaju prema ovom stavku ne dovode u pitanje obveze Zajednice i država članica prema relevantnim međunarodnim sporazumima.
Članak 8.
Zaštita podataka
1. Države članice omogućuju da davatelji usluga certificiranja i državna tijela odgovorna za ovlašćivanje ili nadzor udovoljavaju zahtjevima utvrđenim Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (9).
2. Države članice omogućuju da davatelj usluga certificiranja, koji izdaje certifikate javnosti, može prikupljati osobne podatke samo izravno od subjekta podataka, ili na temelju izričitog odobrenja od strane subjekta podataka te isključivo u onoj mjeri u kojoj je to neophodno u svrhu izdavanja i čuvanja certifikata. Podaci se ne mogu prikupljati niti obrađivati u bilo koju drugu svrhu bez izričitog odobrenja subjekta podataka.
3. Ne dovodeći u pitanje pravni učinak koji pseudonimi imaju prema nacionalnom pravu, države članice ne sprečavaju davatelje usluga certificiranja da u certifikatu navedu pseudonim umjesto potpisnikova imena.
Članak 9.
Odbor
1. Komisiji pomaže „Odbor za elektroničke potpise”, dalje u tekstu: „Odbor”.
2. Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 4. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
Razdoblje propisano člankom 4. stavkom 3. Odluke 1999/468/EZ određuje se na tri mjeseca.
3. Odbor usvaja svoj poslovnik.
Članak 10.
Zadaće odbora
Odbor pojašnjava zahtjeve utvrđene u prilozima ovoj Direktivi, kriterijima iz članka 3. stavka 4. te općeprihvaćene standarde za proizvode za izradu elektroničkih potpisa koji su usvojeni i objavljeni prema članku 3. stavku 5., u skladu s postupkom utvrđenim člankom 9. stavkom 2.
Članak 11.
Obavijest
1. Države članice izvješćuju Komisiju i ostale države članice o sljedećem:
(a) |
podacima o nacionalnim programima dragovoljnog ovlašćivanja, uključujući bilo koje dodatne zahtjeve prema članku 3. stavku 7.; |
(b) |
nazive i adrese državnih tijela koja su odgovorna za ovlašćivanje i nadzor kao i tijela iz članka 3. stavka 4.; |
(c) |
nazive i adrese svih ovlaštenih nacionalnih davatelja usluga certificiranja. |
2. Države članice trebaju prijaviti bilo koji podatak koji se dobije prema stavku 1. te izmjene u vezi s tim podatkom što je prije moguće.
Članak 12.
Preispitivanje
1. Komisija preispituje djelovanje ove Direktive i o tome izvješćuje Europski parlament i Vijeće najkasnije do 19. srpnja 2003.
2. Preispitivanjem se, inter alia, ocjenjuje treba li se mijenjati područje primjene ove Direktive, uzimajući u obzir tehnološki, tržišni te pravni razvoj. Izvješće posebno uključuje ocjenu aspekata usklađivanja, dobivenu na temelju stečenog iskustva. Izvješće prate, gdje je to primjereno, zakonodavni prijedlozi.
Članak 13.
Provedba
1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom do 19. srpnja 2001. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prave koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
Članak 14.
Stupanje na snagu
Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica.
Članak 15.
Adresati
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 1999.
Za Europski parlament
Predsjednik
N. FONTAINE
Za Vijeće
Predsjednik
S. HASSI
(1) SL C 325, 23.10.1998., str. 5.
(2) SL C 40, 15.2.1999., str. 29.
(3) SL C 93, 6.4.1999., str. 33.
(4) Mišljenje Europskog parlamenta od 13. siječnja 1999. (SL C 104, 14.4.1999., str. 49.), Zajedničko stajalište Vijeća od 28. lipnja 1999. (SL C 243, 27.8.1999., str. 33.) te Odluka Europskog parlamenta od 27. listopada 1999. (još nije objavljena u Službenom listu). Odluka Vijeća od 30. studenoga 1999.
(5) SL L 367, 31.12.1994., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 837/95 (SL L 90, 21.4.1995., str. 1.).
(6) SL L 367, 31.12.1994., str. 8. Odluka kako je zadnje izmijenjena Odlukom 99/193/ZVSP (SL L 73, 19.3.1999., str. 1.).
(7) SL L 184, 17.7.1999., str. 23.
(8) SL L 95, 21.4.1993., str. 29.
(9) SL L 281, 23.11.1995., str. 31.
PRILOG I.
Zahtjevi za kvalificirane certifikate
Kvalificirani certifikati moraju sadržavati sljedeće:
(a) |
naznaku da se certifikat izdaje kao kvalificirani certifikat; |
(b) |
identifikaciju davatelja usluga certificiranja te države u kojoj ima poslovni nastan; |
(c) |
ime potpisnika ili njegov pseudonim, koji se kao takav treba utvrditi; |
(d) |
odredbu o posebnoj oznaci potpisnika koja se uključuje ako je to potrebno, ovisno o svrsi za koju je certifikat namijenjen; |
(e) |
podatke o verifikaciji potpisa koji odgovaraju podacima o izradi potpisa koji su pod kontrolom potpisnika; |
(f) |
naznaku početka i kraja razdoblja valjanosti certifikata; |
(g) |
identifikacijsku oznaku certifikata; |
(h) |
napredni elektronički potpis davatelja usluga certificiranja koji izdaje taj certifikat; |
(i) |
ograničenja vezana uz opseg uporabe certifikata, ako je to primjenljivo; te |
(j) |
ograničenja vezana uz vrijednost transakcija za koje se certifikat može koristiti, ako je to primjenljivo. |
PRILOG II.
Zahtjevi za davatelje usluga certificiranja koji izdaju kvalificirane certifikate
Davatelji usluga certificiranja moraju:
(a) |
prikazati pouzdanost neophodnu za pružanje usluga certificiranja; |
(b) |
omogućiti djelovanje ažurnog i sigurnog registra te uslugu sigurnog i trenutačnog opoziva; |
(c) |
omogućiti precizno utvrđen datum i vrijeme izdavanja odnosno opoziva certifikata; |
(d) |
provjeriti identitet te, ako je to primjenljivo, bilo koja posebna svojstva osobe kojoj se izdaje kvalificirani certifikat uporabom odgovarajućih sredstava u skladu s nacionalnim pravom; |
(e) |
zaposliti osoblje koje posjeduje stručno znanje, iskustvo te kvalifikacije koje su neophodne za usluge koje se pružaju, a posebno sposobnost na upravljačkoj razini, stručnost u primjeni tehnologije elektroničkih potpisa te poznavanje odgovarajućih sigurnosnih postupaka; oni također moraju primjenjivati odgovarajuće administrativne i upravljačke postupke koji odgovaraju priznatim normama; |
(f) |
koristiti pouzdane sustave i proizvode koji su zaštićeni od preinaka te omogućiti tehničku i kriptografsku sigurnost procesa koje ti sustavi i proizvodi podržavaju; |
(g) |
poduzeti mjere protiv krivotvorenja certifikata te, u slučajevima gdje davatelj usluga certificiranja proizvodi podatke za izradu potpisa, jamčiti povjerljivost tijekom procesa proizvodnje takvih podataka; |
(h) |
održavati zadovoljavajuću razinu financijskih resursa kako bi mogli djelovati u skladu sa zahtjevima utvrđenim ovom Direktivom, posebno snositi rizik od odgovornosti za štetu, na primjer putem odgovarajućeg osiguranja od štete; |
(i) |
pohraniti sve relevantne informacije koje se odnose na kvalificirani certifikat tijekom odgovarajućeg vremenskog razdoblja, posebno u svrhu pružanja dokaza o potvrdi za potrebe sudskih postupaka. Takva se pohrana može obavljati elektroničkim putem; |
(j) |
ne pohranjivati niti kopirati podatke za izradu potpisa osobe kojoj je davatelj usluga certificiranja pružio ključne upravljačke usluge; |
(k) |
prije sklapanja ugovornog odnosa s osobom koja traži certifikat kojim će poduprijeti svoj elektronički potpis, izvijestiti dotičnu osobu trajnim sredstvom komunikacije o preciznim uvjetima koji se odnose na uporabu certifikata, uključujući bilo koja ograničenja njegove uporabe, o postojanju dragovoljnih programa ovlašćivanja i postupaka u slučaju žalbi te kod rješavanja sporova. Takvi podaci, koji se mogu prenijeti elektroničkim putem, moraju biti u pisanom obliku te na čitljivom jasnom jeziku. Odgovarajući dijelovi tih podataka moraju se također staviti na raspolaganje trećim stranama, koje ovise o dotičnom certifikatu, na njihov zahtjev; |
(l) |
koristiti pouzdane sustave pohranjivanja certifikata u obliku koji se može provjeriti tako da:
|
PRILOG III.
Zahtjevi za sigurna sredstva za izradu potpisa
1. |
Sigurna sredstva za izradu potpisa moraju, uporabom odgovarajućih tehničkih i postupovnih sredstava, omogućiti barem sljedeće:
|
2. |
Sigurna sredstva za izradu potpisa ne smiju mijenjati podatke koji se potpisuju ili spriječiti prikazivanje takvih podataka potpisniku prije samog procesa potpisivanja. |
PRILOG IV.
Preporuke za sigurnu verifikaciju potpisa
Tijekom procesa verifikacije potpisa potrebno je s razumnom sigurnošću omogućiti da:
(a) |
podaci koji se rabe za verifikaciju potpisa odgovaraju podacima prikazanim osobi koja obavlja verifikaciju; |
(b) |
potpis je pouzdano verificiran, a rezultat te verifikacije na ispravan je način prikazan; |
(c) |
osoba koja obavlja verifikaciju može, ako je to potrebno, pouzdano utvrditi sadržaj potpisanih podataka; |
(d) |
autentičnost i valjanost certifikata koji se zahtijeva u vrijeme verifikacije potpisa mogu se pouzdano provjeriti; |
(e) |
rezultat verifikacije i identitet potpisnika prikazani su na ispravan način; |
(f) |
uporaba pseudonima jasno je naznačena; te |
(g) |
bilo koje promjene koje se tiču sigurnosti mogu se otkriti. |
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
59 |
32000D0299
L 097/13 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
06.04.2000. |
ODLUKA KOMISIJE
od 6. travnja 2000.
o utvrđivanju početne klasifikacije radijske opreme i telekomunikacijske terminalne opreme i povezanih identifikatora
(priopćena pod brojem dokumenta C(2000) 938)
(Tekst značajan za EGP)
(2000/299/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi te o uzajamnom priznavanju njihove sukladnosti (1), a posebno njezin članak 4. stavak 1.,
budući da:
(1) |
Države članice dužne su prijaviti regulirana sučelja radi uspostavljanja ekvivalencije između njih. |
(2) |
S obzirom na već poznatu činjenicu da su iz regulatorne perspektive određena sučelja za radijsku opremu već ekvivalentna, ekvivalencija između takvih sučelja trebala bi biti privremeno uspostavljena do prijave reguliranih sučelja. |
(3) |
Stručnjaci iz država članica i sektora proučili su propise o klasifikaciji sučelja. Na osnovi tih studija zaključeno je da opsežna klasifikacija ili označivanje nije u interesu potrošača ili nadzornih tijela. |
(4) |
Države članice još nisu prijavile sučelja regulirana na svojim državnim područjima. |
(5) |
Međutim, poznata su brojna sučelja, posebno ona regulirana Zajedničkim tehničkim propisima koji su doneseni u skladu s Direktivom 98/13/EZ. |
(6) |
Uputno je u jedan razred razvrstati opremu koju je moguće staviti na tržište u cijeloj Zajednici i rabiti bez ograničenja. |
(7) |
Oznaka CE primjerena je samo za takvu opremu. |
(8) |
Međutim, u interesu je tijela za nadzor tržišta i potrošača da ih se kroz identifikator razreda opreme upozori o ograničenjima u vezi sa stavljanjem radijske opreme na tržište i njezinom uporabom. |
(9) |
Privremeno bi se sva oprema s takvim ograničenjima mogla razvrstati u jedan razred. |
(10) |
Međutim, nakon što države članice prijave regulirana sučelja mogu se predvidjeti dodatni razredi. |
(11) |
Bilo bi korisno kad u ovoj Odluci razredi ne bi bili preopširno opisani u pogledu vrste opreme. Komisija će stoga, nakon savjetovanja sa Stalnim odborom Direktive 1999/5/EZ (TCAM), na internetskoj stranici objaviti i održavati indikativan i netaksativan popis opreme prema razredima opreme kao smjernicu za proizvođače. U slučaju da takva smjernica još nije dostupna, proizvođačima se preporučuje da se savjetuju s prijavljenim tijelom za proizvode. |
(12) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora TCAM (Odbor za ocjenjivanje sukladnosti i nadzor tržišta telekomunikacija), |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Radijska oprema i telekomunikacijska terminalna oprema koju je moguće staviti na tržište i rabiti bez ograničenja čini razred. Taj će se razred navoditi kao „Razred 1”. Ovom razredu opreme ne dodjeljuje se identifikator razreda opreme.
2. Radijska oprema na koju države članice primjenjuju ograničenja u vezi sa stavljanjem na tržište kako je predviđeno člankom 7. stavkom 2. Direktive 1999/5/EZ ili na koju države članice primjenjuju ograničenja u vezi sa stavljanjem na tržište kako je predviđeno člankom 9. stavkom 5. Direktive 1999/5/EZ čine razred. Taj će se razred navoditi kao „Razred 2”. Opremi iz tog razreda dodjeljuje se sljedeći identifikator razreda opreme:
3. Uz savjetovanje s Odborom za ocjenjivanje sukladnosti i nadzor tržišta telekomunikacija, (TCAM), Komisija će na internetskoj stranici koja sadrži podatke o Direktivi 1999/5/EZ (http://europa.eu.int/comm/enterprise/rtte) objaviti i održavati indikativan i neiscrpan popis opreme iz gore navedenih razreda.
Članak 2.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 6. travnja 2000.
Za Komisiju
Erkki LIIKANEN
Član Komisije
(1) SL L 91, 7.4.1999., str. 10.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
61 |
32000D0709
L 289/42 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
06.11.2000. |
ODLUKA KOMISIJE
od 6. studenoga 2000.
o minimalnim kriterijima koje države članice trebaju uzeti u obzir pri imenovanju tijela u skladu s člankom 3. stavkom 4. Direktive 1999/93/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o okviru Zajednice za elektroničke potpise
(priopćena pod brojem dokumenta C(2000) 3179)
(Tekst značajan za EGP)
(2000/709/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu 1999/93/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 1999. o okviru Zajednice za elektroničke potpise (1), a posebno njezin članak 3. stavak 4.,
budući da:
(1) |
13. prosinca 1999. Europski parlament i Vijeće donijeli su Direktivu 1999/93/EZ o okviru Zajednice za elektroničke potpise. |
(2) |
Prilog III. Direktivi 1999/93/EZ sadrži uvjete za pouzdana sredstva za izradu elektroničkih potpisa. U skladu s člankom 3. stavkom 4. Direktive sukladnost pouzdanih sredstava za izradu elektroničkih potpisa s uvjetima iz Priloga III. određuju nadležna privatna ili javna tijela koja imenuju države članice, a Komisija utvrđuje kriterije za države članice prema kojima one odlučuju treba li imenovati tijelo za izvršavanje takvih ocjena sukladnosti. |
(3) |
Komisija utvrđuje gore navedene kriterije nakon savjetovanja s „Odborom za elektroničke potpise” koji je uspostavljen na temelju članka 9. stavka 1. Direktive 1999/93/EZ. |
(4) |
Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem „Odbora za elektroničke potpise”, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Svrha je ove Odluke utvrditi kriterije za države članice prema kojima one odlučuju treba li imenovati državno tijelo koje će biti nadležno za ocjenu sukladnosti pouzdanih sredstava za izradu elektroničkih potpisa.
Članak 2.
Ako je imenovano tijelo dio organizacije koja je uključena i u druge aktivnosti osim ocjene sukladnosti pouzdanih sredstava za izradu elektroničkih potpisa s uvjetima iz Priloga III. Direktivi 1999/93/EZ, ono mora biti prepoznatljivo unutar te organizacije. Različite se aktivnosti moraju jasno razlikovati.
Članak 3.
Tijelo i njegovo osoblje ne smiju se baviti nikakvim aktivnostima koje bi mogle biti u sukobu s njihovim neovisnim prosuđivanjem i integritetom u odnosu na njihovu zadaću. Tijelo mora biti neovisno o uključenim strankama. Stoga tijelo, njegov direktor i osoblje ne smiju biti dizajneri, proizvođači, dobavljači ili instalateri pouzdanih sredstava za izradu elektroničkih potpisa, ni davatelji usluga certifikacije koji bi javnosti izdavali certifikate, niti ovlašteni predstavnici neke od takvih stranaka.
Osim toga, oni moraju biti financijski neovisni i ne smiju se izravno uključivati u dizajn, izradu, marketing ili održavanje pouzdanih sredstava za izradu elektroničkih potpisa, niti predstavljati stranke koje se bave tim aktivnostima. To ne isključuje mogućnost razmjene tehničkih informacija između proizvođača i imenovanog tijela.
Članak 4.
Tijelo i njegovo osoblje moraju biti sposobni utvrditi sukladnost pouzdanih sredstava za izradu elektroničkih potpisa s uvjetima iz Priloga III. Direktivi 1999/93/EZ s visokim stupnjem profesionalnog integriteta, pouzdanosti i zadovoljavajuće tehničke kompetencije.
Članak 5.
Rad tijela na ocjeni sukladnosti transparentan je, a ono bilježi sve relevantne informacije vezane uz taj rad. Sve zainteresirane stranke moraju imati osiguran pristup uslugama koje tijelo pruža. Postupci u okviru kojih tijelo djeluje moraju se urediti nediskriminacijski.
Članak 6.
Tijelo na raspolaganju mora imati potrebno osoblje i opremu, koji mu omogućavaju pravilno i hitro izvršavanje tehničkih i upravnih poslova vezanih uza zadaću za koju je imenovano.
Članak 7.
Osoblje nadležno za ocjenu sukladnosti mora posjedovati:
— |
temeljno tehničko i strukovno obrazovanje, posebno u području tehnologija elektroničkog potpisivanja i odgovarajućih sigurnosnih aspekata informacijskih tehnologija, |
— |
zadovoljavajuće poznavanje uvjeta vezanih uz ocjenu sukladnosti koju izrađuju, te odgovarajuće iskustvo potrebno za izradu takvih ocjena. |
Članak 8.
Mora se jamčiti nepristranost osoblja. Njihova naknada za rad ne ovisi o broju napravljenih ocjena sukladnosti niti o rezultatima takvih ocjena sukladnosti.
Članak 9.
Tijelo mora imati odgovarajuća rješenja za pokrivanje obveza koje proizlaze iz njegovih aktivnosti, primjerice dobivanjem odgovarajućeg osiguranja.
Članak 10.
Tijelo mora imati odgovarajuća rješenja kako bi se osigurala povjerljivost informacija dobivenih izvršavanjem zadaća na temelju Direktive 1999/93/EZ ili bilo koje odredbe nacionalnog prava za provedbu navedene Direktive, osim onih u vezi s nadležnim tijelima države članice koja tijelo imenuje.
Članak 11.
Ako imenovano tijelo izvršavanje dijela ocjene sukladnosti povjeri nekoj drugoj stranci, ono mora osigurati i moći dokazati da je ta stranka stručno osposobljena za izvršavanje navedenih usluga. Imenovano tijelo mora preuzeti punu odgovornost za posao koji se izvršava u okviru tih dogovora. Konačnu odluku donosi imenovano tijelo.
Članak 12.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 6. studenoga 2000.
Za Komisiju
Erkki LIIKANEN
Član Komisije
(1) SL L 13, 19.1.2000., str. 12.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
63 |
32002D0676
L 108/1 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
07.03.2002. |
ODLUKA br. 676/2002/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 7. ožujka 2002.
o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 95,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (2),
u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (3),
budući da:
(1) |
Komisija je 10. studenoga 1999. iznijela komunikaciju Europskom parlamentu, Vijeću, Gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija kojim se predlažu sljedeći koraci u politici radiofrekvencijskog spektra, na temelju rezultata javnog savjetovanja o Zelenoj knjizi o politici radiofrekvencijskog spektra u kontekstu politika Europske zajednice, kao što su telekomunikacije, radiotelevizijsko emitiranje, promet te istraživanje i razvoj. Europski je parlament prihvatio ovu komunikaciju u Uredbi od 18. svibnja 2000. (4) Treba naglasiti da je određeni stupanj daljnjeg usklađivanja politike Zajednice o radiofrekvencijskom spektru poželjan u pogledu usluga i primjena, osobito kad se radi o uslugama i primjenama unutar područja pokrivanja Zajednice ili Europe i da je nužno osigurati da države članice, na zatraženi način, urede primjenu određenih odluka Europske konferencije poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT). |
(2) |
Stoga je potrebno stvoriti politički i pravni okvir u Zajednici kako bi se osigurala koordinacija pristupa politici i, prema potrebi, usklađeni uvjeti s obzirom na raspoloživost i učinkovitu uporabu radiofrekvencijskog spektra nužnog za uspostavu i funkcioniranje unutarnjeg tržišta u područjima pokrivenima politikom Zajednice, kao što su elektroničke komunikacije, promet i istraživanje i razvoj. Pristup politici s obzirom na uporabu radiofrekvencijskog spektra treba biti koordiniran i, gdje je to primjereno, usklađen na razini Zajednice, radi učinkovitog ispunjavanja ciljeva politike Zajednice. Koordinacija i usklađivanje unutar Zajednice mogu također u određenim slučajevima pomoći pri ostvarivanju usklađivanja i koordinacije uporabe radiofrekvencijskog spektra na globalnoj razini. Istodobno, odgovarajuća tehnička podrška može se osigurati na nacionalnoj razini. |
(3) |
Politika radiofrekvencijskog spektra u Zajednici treba doprinositi slobodi izražavanja, uključujući slobodu mišljenja te slobodu primanja i širenja informacija i ideja bez obzira na granice, kao i slobodi i pluralizmu medija. |
(4) |
Ova se Odluka temelji na načelu obveznog korištenja odborskih postupaka kod usvajanja popratnih tehničkih provedbenih mjera ako su se Europski parlament i Vijeće usuglasili o politici Zajednice koja ovisi o radiofrekvencijskom spektru. Tehničke provedbene mjere trebaju se osobito odnositi na usklađene uvjete što se tiče raspoloživosti i učinkovite uporabe radiofrekvencijskog spektra, kao i na raspoloživost informacija vezanih uz uporabu radiofrekvencijskog spektra. Mjere nužne za provedbu ove Odluke treba usvojiti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (5). |
(5) |
Sa svakom novom inicijativom politike Zajednice koja ovisi o radiofrekvencijskom spektru treba se suglasiti Europski parlament, a prema potrebi i Vijeće, na temelju prijedloga Komisije. Ne dovodeći u pitanje pravo inicijative Komisije, ovaj prijedlog treba, među ostalim, obuhvaćati i informacije o utjecaju predviđene politike na zajednice korisnika postojećeg spektra, kao i naznake u vezi sa svakom ponovnom dodjelom radijskih frekvencija koja bi se zahtijevala ovom novom politikom. |
(6) |
Radi razvoja i usvajanja tehničkih provedbenih mjera a s ciljem doprinosa osmišljavanju, pripremi i provedbi politike Zajednice o radiofrekvencijskom spektru, Komisiji treba pomagati odbor naziva Odbor za radiofrekvencijski spektar, sastavljen od predstavnika država članica, kojim će predsjedati predstavnik Komisije. Odbor treba razmotriti prijedloge o tehničkim provedbenim mjerama koje se odnose na radiofrekvencijski spektar. Nacrti tih mjera mogu se izraditi na temelju rasprava unutar Odbora i mogu u posebnim slučajevima zahtijevati da državna tijela odgovorna za upravljanje radiofrekvencijskim spektrom provedu pripremne tehničke radove. Kada se odborski postupci koriste kod usvajanja tehničkih provedbenih mjera, Odbor također treba uzeti u obzir gledišta industrije i svih uključenih korisnika, kako komercijalna tako i nekomercijalna, kao i ostalih zainteresiranih strana o tehnološkom, tržišnom i regulatornom razvoju koji može utjecati na uporabu radiofrekvencijskog spektra. Korisnicima radiofrekvencijskog spektra treba biti omogućeno da dobave sve ulazne podatke koje smatraju potrebnima. Odbor može odlučiti da na svojim sastancima, prema potrebi, sasluša predstavnike zajednice korisnika radiofrekvencijskog spektra koji će prikazati situaciju u određenom sektoru. |
(7) |
Ako je to potrebno za usvajanje mjera usklađivanja radi provedbe politika Zajednice koje nadilaze tehničke provedbene mjere, Komisija na temelju Ugovora prijedlog može dostaviti Europskom parlamentu i Vijeću. |
(8) |
Politika radiofrekvencijskog spektra ne može se temeljiti samo na tehničkim parametrima, već također treba uzeti u obzir gospodarska, politička, kulturalna, zdravstvena i društvena pitanja. Nadalje, sve više rastuća potražnja za konačnom nabavom raspoloživog radiofrekvencijskog spektra dovest će do konfliktnih pritisaka za smještanjem različitih skupina korisnika radiofrekvencijskog spektra u sektorima kao što su telekomunikacije, radiotelevizijsko emitiranje, promet, provođenje zakona, vojni sektor i znanstvena zajednica. Stoga politika radiofrekvencijskog spektra treba voditi računa o svim sektorima i uravnotežiti njihove potrebe. |
(9) |
Ova Odluka ne smije utjecati na pravo država članica da nametnu ograničenja potrebna u svrhu javnog reda i javne sigurnosti te za obranu. Kad bi tehnička provedbena mjera utjecala, među ostalim, na pojaseve radijskih frekvencija koje država članica koristi isključivo i izravno u svrhu njezine javne sigurnosti i obrane, Komisija može, ako država članica to zatraži, na temelju opravdanih razloga pristati na prijelazna razdoblja i/ili mehanizme podjele radi olakšavanja potpune provedbe te mjere. S tim u vezi, države članice također mogu obavijestiti Komisiju o svojim nacionalnim pojasevima radijskih frekvencija koje se koriste isključivo i izravno u svrhu provođenja javne sigurnosti i obrane. |
(10) |
Radi uzimanja u obzir mišljenja država članica, institucija Zajednice, industrije i svih uključenih korisnika, kako komercijalna tako i nekomercijalna, kao i svih ostalih zainteresiranih strana o tehnološkom, tržišnom i regulatornom razvoju koji može utjecati na uporabu radiofrekvencijskog spektra, Komisija može organizirati savjetovanja izvan okvira ove Odluke. |
(11) |
Tehničko upravljanje radiofrekvencijskim spektrom obuhvaća usklađivanje i namjenu radiofrekvencijskog spektra. Takvo usklađivanje treba odražavati zahtjeve općih načela politike utvrđenih na razini Zajednice. Međutim, tehničko upravljanje radiofrekvencijskim spektrom ne obuhvaća postupke dodjele i izdavanja dozvola ni odluku o tome treba li koristiti postupke odabira na temelju konkurencije za dodjelu radijskih frekvencija. |
(12) |
S ciljem usvajanja tehničkih provedbenih mjera koje se odnose na usklađivanje namjene radijskih frekvencija i raspoloživosti informacija, Odbor treba surađivati sa stručnjacima u području radiofrekvencijskog spektra iz državnih tijela odgovornih za upravljanje radiofrekvencijskim spektrom. Oslanjanjem na iskustvo stečeno u specifičnim sektorima, kad se radi o postupcima povjeravanja mandata, na primjer kao rezultat primjene Odluke br. 710/97/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 1997. o koordiniranom pristupu ovlaštenja u području osobnih komunikacijskih usluga putem satelita u Zajednici (6) i Odluke br. 128/1999/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 1998. o koordiniranom uvođenju treće generacije pokretnih i bežičnih komunikacijskih sustava (UMTS) u Zajednici (7), tehničke se provedbene mjere trebaju usvojiti kao rezultat mandata CEPT-u. U slučaju kada je potrebno usvojiti usklađene mjere za provedbu politika Zajednice koje ne pripadaju u područje nadležnost CEPT-a, Komisija može usvojiti provedbene mjere uz pomoć Odbora za radiofrekvencijski spektar. |
(13) |
CEPT obuhvaća 44 europske zemlje, izrađuje nacrte tehničkih mjera usklađivanja s ciljem usklađivanja uporabe radiofrekvencijskog spektra izvan granica Zajednice, što je osobito važno onim državama članicama u kojima na uporabu radiofrekvencijskog spektra može utjecati onaj zemalja nečlanica EU-a, ali članica CEPT-a. Donesenim odlukama i poduzetim mjerama u skladu s ovom Odlukom u obzir treba uzeti specifičnu situaciju država članica u vezi s vanjskim granicama. Prema potrebi, Komisija bi morala dati rezultate mandata povjerenih CEPT-u obveznih za države članice i poduzeti odgovarajuću alternativnu radnju kada rezultati takvih mandata nisu dostupni ili se smatraju neprihvatljivima. Time će se osobito osigurati usklađivanje uporabe radijskih frekvencija u cijeloj Zajednici, u skladu s Direktivom 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (8), a uzimajući u obzir odredbe Direktive 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o ovlaštenju u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga (Direktiva o ovlaštenju) (9). |
(14) |
Koordinirano i pravodobno pružanje odgovarajućih informacija javnosti u vezi s dodjelom, raspoloživošću i uporabom radiofrekvencijskog spektra u Zajednici čini ključan element kod ulaganja i donošenja politike. Isto su tako ključni i tehnološki razvoji koji će dovesti do nove namjene radiofrekvencijskog spektra i tehnika upravljanja te metoda dodjele radijskih frekvencija. Razvoj dugoročnih strateških aspekata zahtijeva ispravno razumijevanje naznaka o načinu razvijanja tehnologije. Takve informacije trebaju stoga biti dostupne u Zajednici ne dovodeći u pitanje zaštitu povjerljivih poslovnih i osobnih informacija u skladu s Direktivom 97/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 1997. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području telekomunikacija (10). Provedba međusektorske politike o radiofrekvencijskom spektru čini nužnim raspoloživost informacija o cijelom radiofrekvencijskom spektru. S obzirom na opću svrhu usklađivanja uporabe radiofrekvencijskog spektra u Zajednici i drugdje u Europi, raspoloživost takvih informacija potrebno je uskladiti na europskoj razini na način prilagođen korisnicima. |
(15) |
Stoga je nužno nadopuniti postojeće zahtjeve Zajednice i međunarodne zahtjeve radi objavljivanja informacija o uporabi radiofrekvencijskog spektra. Na međunarodnoj razini, referentnim se dokumentom o regulatornim načelima, o kojima je u kontekstu Svjetske trgovinske organizacije pregovarala Skupina za osnovne telekomunikacije, također zahtijeva da postojeće stanje dodijeljenih pojaseva radijskih frekvencija bude dostupno javnosti. Direktiva Komisije 96/2/EZ od 16. siječnja 1996., o izmjeni Direktive 90/388/EEZ s obzirom na pokretne i osobne komunikacije (11), zahtijevala je od država članica da svake godine objavljuju ili, na zahtjev, stave na raspolaganje program dodjele radijskih frekvencija, uključujući planove za buduće širenje takvih frekvencija, ali je obuhvaćala samo pokretne i osobne komunikacijske usluge. Nadalje, Direktivom 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi i o uzajamnom priznavanju njihove usklađenosti (12), kao i Direktivom 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih normi i propisa te pravila o uslugama informacijskog društva (13), zahtijeva se od država članica da obavijeste Komisiju o sučeljima koja su regulirale radi ocjenjivanja njihove sukladnosti s pravom Zajednice. |
(16) |
Direktivom 96/2/EZ, CEPT je prvobitno usvojio prvi skup mjera kao što je Odluka Europskog odbora za radiokomunikacije (ERC/DEC/(97)01) o objavljivanju nacionalnih tablica o dodjeli radiofrekvencijskog spektra. Potrebno je osigurati da rješenja CEPT-a odražavaju potrebe politike Zajednice i da im se da odgovarajuća pravna osnova kako bi se mogla provesti u Zajednici. U tu svrhu u Zajednici treba usvojiti posebne mjere koje se odnose na postupak i na sadržaj. |
(17) |
Poduzeća u Zajednici trebaju dobiti pravedan i nediskriminacijski tretman kad se radi o pristupu radiofrekvencijskom spektru u trećim zemljama. Kako je pristup radiofrekvencijskom spektru ključan čimbenik poslovnog razvoja i djelatnosti od javnog interesa, također je nužno osigurati da se zahtjevi Zajednice o radiofrekvencijskom spektru odražavaju u međunarodnom planiranju. |
(18) |
Provedba politika Zajednice može zahtijevati koordinaciju uporabe radiofrekvencijskog spektra, osobito u pogledu pružanja komunikacijskih usluga, uključujući mogućnosti roaminga u cijeloj Zajednici. Nadalje, određeni tipovi uporabe radiofrekvencijskog spektra povlače za sobom geografsko područje pokrivanja koje nadilazi granice države članice i omogućavaju prekogranične usluge ne zahtijevajući pri tom kretanje osoba, kao što su komunikacijske usluge putem satelita. Stoga bi Zajednica trebala biti primjereno zastupljena u djelatnostima svih relevantnih međunarodnih organizacija i konferencija vezanih uz pitanja upravljanja radiofrekvencijskim spektrom kao, primjerice, unutar Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU) i njenih Svjetskih radiokomunikacijskih konferencija. |
(19) |
Postojeći mehanizmi pripreme i pregovaranja za Svjetske radiokomunikacijske konferencije ITU-a dali su odlične rezultate zbog voljne suradnje unutar CEPT-a, a tijekom priprema vodilo se računa o interesima Zajednice. U međunarodnim pregovorima, države članice i Zajednica trebaju razraditi zajedničko djelovanje i blisko surađivati tijekom čitavog postupka pregovaranja radi očuvanja jedinstvenosti međunarodne zastupljenosti Zajednice u skladu s postupcima koji su usuglašeni u zaključcima Vijeća od 3. veljače 1992. za Svjetsku konferenciju o radijskoj upravi, a kako je potvrđeno zaključcima Vijeća od 22. rujna 1997. i 2. svibnja 2000. Kod takvih međunarodnih pregovora, Komisija treba izvijestiti Europski parlament i Vijeće o učincima na politike Zajednice radi dobivanja odobrenja od Vijeća o ciljevima politike Zajednice koji se trebaju ostvariti i o stavovima koje će države članice zauzeti na međunarodnoj razini. Kako bi osigurala da se takvim stavovima također na primjeren način osvrne na tehničku dimenziju vezanu uz upravljanje radiofrekvencijskim spektrom, Komisija može u tu svrhu povjeriti mandate CEPT-u. Države članice bi trebale popratiti svaki čin prihvaćanja svakog sporazuma ili uredbe u okviru međunarodnih foruma zaduženih za upravljanje radiofrekvencijskim spektrom ili koji se tiču zajedničke deklaracije u kojoj će se navesti da se takav sporazum ili uredba primjenjuju u skladu sa njihovim obvezama prema Ugovoru. |
(20) |
Pored međunarodnih pregovora koji se izričito tiču radiofrekvencijskog spektra, postoje i drugi međunarodni sporazumi koji uključuju Zajednicu i treće zemlje koji mogu utjecati na uporabu pojaseva radijskih frekvencija i planove podjele i koji mogu dotaknuti pitanja kao što su pristup trgovini i tržištu, uključujući u okvir Svjetske trgovinske organizacije, slobodni protok i uporabu opreme, komunikacijske sustave regionalnog ili globalnog područja pokrivanja kao što su sateliti, sigurnosne radnje i one u slučaju nužde, prijenosne sustave, tehnologije radiotelevizijskog emitiranja te primjene za potrebe istraživanja, poput radijske astronomije i promatranja Zemlje. Važno je osigurati sukladnost između postupaka Zajednice kod pregovaranja o pitanjima pristupa trgovini i tržištu s ciljevima politike radiofrekvencijskog spektra kojima treba težiti u skladu s ovom Odlukom. |
(21) |
Zbog moguće komercijalne osjetljivosti informacija koje se mogu dobiti od državnih tijela tijekom njihovog djelovanja vezanog za politiku i upravljanje radiofrekvencijskim spektrom, nužno je da državna tijela primjenjuju zajednička načela u području povjerljivosti utvrđena ovom Odlukom. |
(22) |
Države članice ne mogu dostatno ostvariti cilj predloženog djelovanja, to jest uspostavu zajedničkog okvira za politiku radiofrekvencijskog spektra, nego ga se stoga radi opsega i učinkovitosti djelovanja može na bolji način ostvariti na razini Zajednice, Zajednica može usvojiti mjere, u skladu s načelom supsidijarnosti kako je navedeno u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti iz tog članka, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
(23) |
Države članice trebaju provoditi ovaj zajednički okvir politike radiofrekvencijskog spektra osobito putem svojih državnih tijela i dostavljati Komisiji odgovarajuće informacije potrebne za procjenu njegove pravilne provedbe u cijeloj Zajednici, vodeći računa o međunarodnim trgovinskim obvezama Zajednice i njenih država članica. |
(24) |
Odluke br. 710/97/EZ i br. 128/1999/EZ ostaje na snazi. |
(25) |
Komisija treba podnositi godišnje izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o rezultatima ostvarenima u okviru ove Odluke kao i o planiranim budućim djelovanjima. Europskom parlamentu i Vijeću to može omogućiti da iskažu, prema potrebi, svoju političku podršku, |
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Cilj i područje primjene
1. Cilj je ove Odluke uspostava okvira politike i pravnog okvira u Zajednici radi osiguranja koordinacije pristupa politici i, prema potrebi, usklađenih uvjeta u pogledu raspoloživosti i učinkovite uporabe radiofrekvencijskog spektra nužnog za uspostavu i funkcioniranje unutarnjeg tržišta u područjima pokrivenima politikom Zajednice, kao što su elektroničke komunikacije, prijenos te istraživanje i razvoj.
2. Kako bi se taj cilj ostvario, ovom se Odlukom utvrđuju postupci radi:
(a) |
olakšavanja donošenja politike s obzirom na strateško planiranje i usklađivanje uporabe radiofrekvencijskog spektra u Zajednici, uzimajući u obzir, među ostalim, gospodarske, sigurnosne i zdravstvene aspekte, aspekte u vezi sa slobodom izražavanja te kulturalnim, znanstvenim, društvenim i tehničkim aspektima politika Zajednice kao i različitim interesima zajednica korisnika radiofrekvencijskog spektra s ciljem poboljšanja uporabe radiofrekvencijskog spektra i izbjegavanja štetnih smetnji; |
(b) |
osiguravanja učinkovite provedbe politike radiofrekvencijskog spektra u Zajednici, a osobito uspostave opće metodologije radi osiguranja usklađenih uvjeta koji se tiču raspoloživosti i učinkovite uporabe radiofrekvencijskog spektra; |
(c) |
osiguravanja koordiniranog i pravovremenog pribavljanja informacija u pogledu dodjele, raspoloživosti i uporabe radiofrekvencijskog spektra u Zajednici; |
(d) |
osiguravanja učinkovite koordinacije interesa Zajednice u međunarodnim pregovorima kada uporaba radiofrekvencijskog spektra utječe na politike Zajednice. |
3. Aktivnosti koje se provode prema ovoj Odluci uzimaju u obzir rad međunarodnih organizacija u vezi s upravljanjem radiofrekvencijskim spektrom, npr. Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU) i Europske konferencije poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT).
4. Ova Odluka ne dovodi u pitanje mjere poduzete na razini Zajednice ili na nacionalnoj razini, u skladu s pravom Zajednice da se slijede ciljevi od općeg interesa, osobito oni koji se odnose na reguliranje sadržaja i audiovizualnu politiku, odredbe Direktive 1999/5/EZ i pravo država članica da organiziraju i upotrebljavaju svoj radiofrekvencijski spektar u svrhu javnog reda, javne sigurnosti i obrane.
Članak 2.
Definicija
Za potrebe ove Odluke, „radiofrekvencijski spektar” obuhvaća radijske valove na frekvencijama u rasponu od 9 kHz i 3 000 GHz; radijski valovi su elektromagnetski valovi koji se šire u prostoru bez umjetnog vođenja.
Članak 3.
Odborski postupak
1. Komisiji pomaže odbor („Odbor za radiofrekvencijski spektar”).
2. Pri pozivanju na ovaj stavak primjenjuju se članci 3. i 7. Odluke 1999/468/EZ uzimajući u obzir odredbe njenog članka 8.
3. Pri pozivanju na ovaj stavak primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
Razdoblje predviđeno u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ utvrđuje se na tri mjeseca.
4. Odbor donosi svoj poslovnik.
Članak 4.
Djelovanje Odbora za radiofrekvencijski spektar
1. Kako bi se ostvario cilj iz članka 1. Komisija dostavlja Odboru za radiofrekvencijski spektar, u skladu s postupcima navedenima u ovom članku, odgovarajuće tehničke provedbene mjere s ciljem osiguravanja usklađenih uvjeta u vezi s raspoloživošću i učinkovitom uporabom radiofrekvencijskog spektra kao i raspoloživošću informacija vezanih za uporabu radiofrekvencijskog spektra kako je navedeno u članku 5.
2. Za razvoj tehničkih provedbenih mjera iz stavka 1. koje potpadaju pod područje nadležnosti CEPT-a, kao što je usklađivanje dodjele radijskih frekvencija i raspoloživost informacija, Komisija povjerava mandate CEPT-u, postavljajući zadatke koje treba obaviti te njihov vremenski rok. Komisija djeluje u skladu s postupkom iz članka 3. stavka 2.
3. Na temelju obavljenog posla u skladu sa stavkom 2. Komisija odlučuje hoće li se rezultati posla, provedenog u skladu s mandatima, primjenjivati u Zajednici i u roku koji države članice imaju za njihovu provedbu. Te se odluke objavljuju u Službenom listu Europskih zajednica. Za potrebe ovog stavka, Komisija djeluje u skladu s postupkom iz članka 3. stavka 3.
4. Ne dovodeći u pitanje stavak 3., ako Komisija ili neka država članica smatra da posao koji se obavlja na temelju povjerenog mandata u skladu sa stavkom 2. ne napreduje na zadovoljavajući način s obzirom na postavljeni vremenski rok ili ako rezultati mandata nisu prihvatljivi, Komisija može, djelujući u skladu s postupkom iz članka 3. stavka 3. usvojiti mjere za ostvarivanje ciljeva iz mandata.
5. Mjere iz stavaka 3. i 4. mogu, kad je to primjereno, pružiti mogućnost za prijelazna razdoblja i/ili rješenja vezana uz podjelu radiofrekvencijskog spektra u državama članicama koje će odobriti Komisija, kada je to opravdano, vodeći računa o specifičnoj situaciji u državi članici, na temelju opravdanog zahtjeva dotične države članice i pod uvjetom da takva iznimka neće neopravdano odgoditi provedbu ili stvoriti neprimjerene razlike u konkurentskim ili regulatornim situacijama između država članica.
6. Kako bi se ostvario cilj iz članka 1., Komisija također može usvojiti tehničke provedbene mjere iz stavka 1. koje nisu obuhvaćene stavkom 2., djelujući u skladu s postupkom iz članka 3. stavka 3.
7. S ciljem pridonošenja osmišljavanju, pripremi i provedbi politike Zajednice o radiofrekvencijskom spektru i ne dovodeći u pitanje postupke navedene u ovom članku, Komisija periodično savjetuje Odbor za radiofrekvencijski spektar o pitanjima u skladu s člankom 1.
Članak 5.
Raspoloživost informacija
Države članice osiguravaju objavljivanje tablice dodjele njihovih nacionalnih radijskih frekvencija i informacija o pravima, uvjetima, postupcima, pristojbama i naknadama u vezi s uporabom radiofrekvencijskog spektra, ako je relevantno, kako bi se ostvario cilj iz članka 1. One takve informacije ažuriraju i poduzimaju mjere radi stvaranja odgovarajućih baza podataka kako bi takve informacije, prema potrebi, bile dostupne javnosti u skladu s odgovarajućim mjerama usklađivanja poduzetim na temelju članka 4.
Članak 6.
Odnosi s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama
1. Komisija prati razvoj u vezi s radiofrekvencijskim spektrom u trećim zemljama i u međunarodnim organizacijama koji mogu imati utjecaj na provedbu ove Odluke.
2. Države članice obavješćuju Komisiju o svim poteškoćama koje su treće zemlje ili međunarodne organizacije stvorile de jure ili de facto, a odnose se na provedbu ove Odluke.
3. Komisija redovito podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o rezultatima primjene stavaka 1. i 2. i može, kada je to primjereno, predložiti mjere s ciljem osiguravanja provedbe načela i ciljeva ove Odluke. Kada je to potrebno radi zadovoljenja cilja iz članka 1., treba dogovoriti zajedničke ciljeve politike kako bi se osigurala koordinacija između država članica unutar Zajednice.
4. Mjere poduzete u skladu s ovim člankom ne dovode u pitanje prava i obveze Zajednice i država članica prema odgovarajućim međunarodnim sporazumima.
Članak 7.
Obavješćivanje
Države članice dostavljaju Komisiji sve potrebne informacije u svrhu provjere provedbe ove Odluke. Osobito, države članice odmah obavješćuju Komisiju o provedbi rezultata iz mandata u skladu s člankom 4. stavkom 3.
Članak 8.
Povjerljivost
1. Države članice ne smiju odavati informacije obuhvaćene obvezom poslovne tajne, a osobito informacije o poduzećima, njihovim poslovnim odnosima ili njihovim troškovnim elementima.
2. Stavak 1. ne dovodi u pitanje pravo odgovarajućih vlasti da objave takve informacije kada je to bitno radi ispunjavanja njihovih dužnosti, u kojem je slučaju takvo odavanje primjereno i uzima u obzir legitimne interese poduzeća u zaštiti njihovih poslovnih tajni.
3. Stavkom 1. ne sprečava se objavljivanje informacija o uvjetima koji se odnose na dodjelu prava na uporabu radiofrekvencijskog spektra što ne uključuje informacije povjerljive prirode.
Članak 9.
Izvješće
Komisija podnosi godišnje izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedenim aktivnostima i usvojenim mjerama u skladu s ovom Odlukom kao i budućim aktivnostima predviđenim u skladu s ovom Odlukom.
Članak 10.
Provedba
Države članice poduzimaju sve mjere potrebne prema zakonima i drugim propisima kako bi se provela ova Odluka i sve mjere koje iz toga proizlaze.
Članak 11.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica.
Članak 12.
Adresati
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 7. ožujka 2002.
Za Europski parlament
Predsjednik
P. COX
Za Vijeće
Predsjednik
J.C. APARICIO
(1) SL C 365 E, 19.12.2000., str. 256. i SL C 25 E, 29.1.2002., str. 468.
(2) SL C 123, 25.4.2001., str. 61.
(3) Mišljenje Europskog parlamenta od 5. srpnja 2001. (još nije objavljeno u Službenom listu), Zajedničko stajalište Vijeća od 16. listopada 2001. (SL C 9, 11.1.2002., str. 7.) i Odluka Europskog parlamenta od 12. prosinca 2001. (još nije objavljenja u Službenom listu). Odluka Vijeća od 14. veljače 2002.
(4) SL C 59, 23.2.2001., str. 245.
(5) SL L 184, 17.7.1999., str. 23.
(6) SL L 105, 23.4.1997., str. 4. Odluka kako je izmijenjena Odlukom br. 1215/2000/EZ (SL L 139, 10.6.2000., str. 1.)
(7) SL L 17, 22.1.1999., str. 1.
(8) SL L 108, 24.4.2002., str. 33.
(9) SL L 108, 24.4.2002., str. 21.
(10) SL L 24, 30.1.1998., str. 1.
(11) SL L 20, 26.1.1996., str. 59.
(12) SL L 91, 7.4.1999., str. 10.
(13) SL L 204, 21.7.1998., str. 37. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 98/48/EZ (SL L 217, 5.8.1998., str. 18.)
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
69 |
32002L0019
L 108/7 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
07.03.2002. |
DIREKTIVA 2002/19/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 7. ožujka 2002.
o pristupu i međusobnom povezivanju elektroničkih komunikacijskih mreža i pripadajuće opreme (Direktiva o pristupu)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice a posebno njegov članak 95.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1),
uzimajući u obzir mišljenje Ekonomskog i socijalnog odbora (2),
u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (3),
budući da:
(1) |
Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (4) navodi kao ciljeve regulatornog okvira obuhvaćanje elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga u Zajednici, uključujući nepokretne i pokretne telekomunikacijske mreže, mreže kabelske televizijske, mreže koje se koriste za zemaljsko radiodifuzijsko emitiranje, satelitske i internetske mreže, bez obzira koriste li se za prijenos govora, telefaksa, podataka ili slika. Te su mreže ili ovlaštene od država članica prema Direktivi 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o ovlaštenju elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga (Direktiva o ovlaštenju) (5) ili su ovlaštene prema prethodnim regulatornim mjerama. Odredbe ove Direktive primjenjuju se na one mreže koje se koriste za pružanje javno dostupnih elektroničkih komunikacijskih usluga. Ova Direktiva obuhvaća dogovore o pristupu i međusobnom povezivanju davatelja usluga. Privatne mreže nemaju obveze prema ovoj Direktivi osim ako uporabom pristupa javnim mrežama ne podliježu uvjetima predloženim od država članica. |
(2) |
Usluge koje pružaju sadržaj poput ponude za prodaju paketa zvučnog ili televizijskog sadržaja za radiodifuzijsko emitiranje nisu obuhvaćene zajedničkim regulatornim okvirom za elektroničke komunikacijske mreže i usluge. |
(3) |
Pojam „pristup” ima širok raspon značenja te je stoga nužno točno definirati kako se on koristi u ovoj Direktivi, a da se to ne kosi s njegovom mogućom uporabom u drugim mjerama Zajednice. Operator može posjedovati mrežu ili opremu ili ih može potpuno ili djelomično iznajmiti. |
(4) |
Direktiva 95/47/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o uporabi normi za prijenos televizijskih signala (6) nije postavila nikakve posebne uvjete za sustav ili usluge digitalne televizije, što je sudionicima tržišta omogućilo da preuzmu inicijativu i razviju odgovarajuće sustave. Sudionici europskog tržišta su putem Skupine za radiodifuziju digitalnog videosignala (Digital Video Broadcasting Group) razvili skupinu sustava za televizijski prijenos koju su preuzeli radio i televizija diljem svijeta. Te je sustave prijenosa normirao Europski institut za telekomunikacijske norme (European Telecommunications Standards Institute - ETSI) te ih preporuča Međunarodna telekomunikacijska unija. S obzirom na digitalnu televiziju s povećanim omjerom stranica slike, omjer stranica slike 16:9 referentni je format za usluge televizije i programe s povećanim omjerom stranica slike te je danas utemeljen na tržištima država članica kao ishod Odluke Vijeća 93/424/EEZ od 22. srpnja 1993. o akcijskom planu za uvođenje naprednih televizijskih usluga u Europi (7). |
(5) |
Na otvorenom i konkurentnom tržištu ne bi trebalo biti ograničenja koja bi spriječila poduzeća da međusobno pregovaraju o dogovorima o pristupu i međusobnom povezivanju, a posebno o prekograničnim sporazumima, što podliježe pravilima o tržišnom natjecanju iz Ugovora. S ciljem stvaranja učinkovitijeg, istinskog paneuropskog tržišta s učinkovitim tržišnim natjecanjem, većim izborom i konkurentnim uslugama za potrošače, poduzeća koja zaprime zahtjeve za pristup ili međusobno povezivanje moraju pregovarati u dobroj vjeri i takve sporazume načelno zaključiti na komercijalnoj osnovi. |
(6) |
Na tržištima gdje i dalje postoje velike razlike u pregovaračkoj snazi među poduzećima i gdje neka poduzeća za obavljanje svojih usluga ovise o infrastrukturi drugih, potrebno je utemeljiti okvir da se osigura učinkovito funkcioniranje tržišta. U slučaju neuspjelih komercijalnih pregovora, državna regulatorna tijela moraju biti ovlaštena da osiguraju prikladan pristup, međusobno povezivanje i interoperabilnost usluga u korist krajnjih korisnika. Ona posebno mogu osigurati povezivanje s kraja na kraj proporcionalno obvezujući poduzeća koja nadziru pristup krajnjim korisnicima. Nadzor nad načinima pristupa može podrazumijevati vlasništvo ili nadzor nad fizičkom vezom s krajnjim korisnikom (bila ona nepokretna ili pokretna) i/ili mogućnost promjene ili oduzimanja nacionalnog broja ili brojeva potrebnih za pristup priključnoj točki mreže krajnjeg korisnika. To se, primjerice, događa kad operatori mreže krajnjem korisniku pretjerano ograniče pristup internet portalima i uslugama. |
(7) |
Nacionalne zakonske ili administrativne mjere koje povezuju odredbe i uvjete za pristup ili međusobno povezivanje s djelatnošću strane koja zatraži međusobno povezivanje, a posebno s visinom njezina ulaganja u mrežnu infrastrukturu, a ne s pruženim uslugama međusobnog povezivanja ili pristupa, mogu prouzročiti narušavanje tržišta i stoga mogu biti nekompatibilne s pravilima tržišnog natjecanja. |
(8) |
Operatori mreže koji nadziru pristup svojim vlastitim korisnicima to čine na temelju jedinstvenih brojeva ili adresa iz objavljenog raspona brojeva ili adresa. Drugi operatori mreže moraju biti u stanju tim korisnicima isporučiti promet i stoga moraju biti u stanju međusobno se izravno ili neizravno povezivati. Stoga se trebaju zadržati postojeća prava i obveze za pregovore o međusobnom povezivanju. Također je prikladno zadržati obveze prethodno određene u Direktivi 95/47/EZ koje nalažu da potpuno digitalne elektroničke komunikacijske mreže koje se rabe za distribuciju televizijskih usluga i koje su otvorene za javnost budu u mogućnosti distribuirati usluge televizije i programe s povećanim omjerom stranica slike tako da korisnici te programe mogu primati u istom formatu u kojemu su oni bili emitirani. |
(9) |
Interoperabilnost je u interesu krajnjih korisnika i važan je cilj ovog regulatornog okvira. Poticanje interoperabilnosti jedan je od ciljeva državnih regulatornih tijela kao što je naznačeno u ovom okviru prema kojemu se također predviđa da će Komisija objaviti popis normi i/ili specifikacija koje obuhvaćaju obavljanje usluga, tehnička sučelja i/ili mrežne funkcije kao osnovu za poticanje harmonizacije u elektroničkim komunikacijama. Države članice moraju poticati uporabu objavljenih normi i/ili specifikacija u onoj mjeri koja je prijeko potrebna da se osigura interoperabilnost usluga, a korisnicima poboljša sloboda izbora. |
(10) |
Pravila tržišnog natjecanja sama po sebi ne moraju biti dovoljna da se osigura kulturna raznolikost i pluralizam medija u području digitalne televizije. Direktiva 95/47/EZ predvidjela je početni regulatorni okvir za novu industriju digitalne televizije koji bi se trebao zadržati, posebno uključujući obvezu pružanja uvjetovanog pristupa na pošten, objektivan i nediskriminirajući način da se osigura dostupnost širokog spektra programa i usluga. Zbog tehnološkog i tržišnog razvoja te obveze redovito trebaju revidirati bilo države članice za njihova nacionalna tržišta ili Komisija za Zajednicu, posebno da se utvrdi postoji li opravdanje za proširivanje obveza na nove pristupnike (gateways), kao što su elektronički programski vodiči (electronic programme guides - EPG) i sučelja aplikacijskog programa (application program interfaces - API) u onoj mjeri u kojoj je nužno krajnjim korisnicima osigurati pristup određenim uslugama digitalne radiodifuzije. Države članice mogu putem zakonskih, regulatornih ili administrativnih sredstava koja smatraju nužnima specificirati usluge digitalne radiodifuzije za koje se krajnjim korisnicima mora osigurati pristup. |
(11) |
Države članice također mogu svom državnom regulatornom tijelu dopustiti pregled obveza u vezi s uvjetovanim pristupom uslugama digitalne radiodifuzije kako bi se putem analize tržišta procijenilo treba li povući ili dopuniti uvjete za operatore koji nemaju znatniju tržišnu snagu na relevantnom tržištu. Takvo povlačenje ili dopuna ne smije imati negativan učinak na pristup krajnjih korisnika takvim uslugama ili na izglede za učinkovito tržišno natjecanje. |
(12) |
Da se zajamči kontinutitet postojećih sporazuma i izbjegne zakonski vakuum, potrebno je osigurati da se obveze za pristup i međusobno povezivanje propisane člancima 4., 6., 7., 8., 11., 12. i 14. Direktive 97/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 1997. o međusobnom povezivanju u telekomunikacijama u pogledu osiguranja univerzalne usluge i interoperabilnosti putem primjene načela otvorenog pristupa mreži (ONP) (8), obveze o posebnom pristupu propisane člankom 16. Direktive 98/10/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 1998. o primjeni otvorenog pristupa mreži (ONP) na govornu telefoniju i o univerzalnoj usluzi za telekomunikacije u okruženju tržišnog natjecanja (9) i obveze u vezi s pružanjem prijenosnih kapaciteta iznajmljenih vodova prema Direktivi Vijeća 92/44/EEZ od 5. lipnja 1992. o primjeni otvorenog pristupa mreži za iznajmljene vodove (10) u početku prenesu u novi regulatorni okvir, ali da podliježu neposrednoj reviziji s obzirom na prevladavajuće tržišne uvjete. Takva se revizija mora proširiti na one organizacije koje pokriva Uredba (EZ) br. 2887/2000 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o razmotanom pristupu lokalnoj petlji (11). |
(13) |
Revizija se mora provesti prema ekonomskoj analizi tržišta utemeljenoj na metodologiji prava o zaštiti tržišnog natjecanja. Cilj je smanjiti specifična ex ante pravila sektora usporedno s razvojem natjecanja na tržištu. Međutim, taj postupak također uzima u obzir i tranzicijske probleme na tržištu kao što su oni povezani s međunarodnim roamingom i mogućnost novih uskih grla koja proizlaze iz tehnološkog razvoja, što može zahtijevati ex ante uredbu, primjerice u području širokopojasnog pristupa mrežama. Vrlo je vjerojatno da se tržišno natjecanje razvija drukčijom brzinom u različitim tržišnim segmentima i u različitim državama članicama pa državna regulatorna tijela moraju biti u stanju prilagoditi regulatorne obveze na onim tržištima gdje tržišno natjecanje daje željene rezultate. Kako bi se osiguralo da se prema sudionicima na tržištu u sličnim okolnostima postupa na slične načine u različitim državama članicama, Komisija mora biti u stanju osigurati usklađenu primjenu odredaba ove Direktive. Ako je potrebno, državna regulatorna tijela i državna tijela kojima je povjerena provedba zakona o zaštiti tržišnog natjecanja moraju usuglasiti svoje postupke da osiguraju primjenu najpovoljnijeg pravnog lijeka. Zajednica i njezine države članice ušle su u obveze prema međusobnom povezivanju telekomunikacijskih mreža u kontekstu sporazuma Svjetske trgovinske organizacije o osnovnim telekomunikacijama i tih se obveza trebaju pridržavati. |
(14) |
Direktiva 97/33/EZ predviđa raspon obveza za poduzeća sa znatnijom tržišnom snagom, a to su transparentnost, nediskriminacija, zasebno računovodstvo, pristup i nadzor cijene, uključujući troškovnu usmjerenost. Taj se raspon mogućih obveza mora zadržati, no povrh toga one bi trebale biti utemeljene kao skupina maksimalnih obveza koje se mogu primijeniti na poduzeća da se izbjegne prekomjerna regulacija. U iznimnim slučajevima, da se udovolji međunarodnim obvezama ili pravu Zajednice, može biti primjereno obvezati sve tržišne sudionike na pristup ili međusobno povezivanje, kao što je trenutačno slučaj sa sustavima uvjetovanog pristupa za usluge digitalne televizije. |
(15) |
Specifično obvezivanje poduzeća znatnije tržišne snage ne nalaže dodatnu analizu tržišta nego opravdanje da je relevantna obveza potrebna i proporcionalna s obzirom na narav utvrđenog problema. |
(16) |
Transparentnost načela i uvjeta za pristup i međusobno povezivanje, uključujući cijene, služi ubrzavanju pregovora i izbjegavanju sporova, a tržišne sudionike uvjerava da se usluga ne obavlja prema diskriminacijskim načelima. Otvorenost i transparentnost tehničkih sučelja mogu biti posebno važni u osiguravanju interoperabilnosti. Ako državno regulatorno tijelo nalaže da informacije budu javne, ono također može specificirati način na koji one moraju postati dostupne, obuhvaćajući, primjerice, vrstu publikacije (papirnatu i/ili elektroničku) te njezinu cijenu, uzimajući u obzir narav i svrhu relevantnih informacija. |
(17) |
Načelo nediskriminacije osigurava da poduzeća s tržišnom snagom ne naruše tržišno natjecanje, posebno ako su ona vertikalno integrirana poduzeća koja pružaju usluge poduzećima s kojima se natječu na silaznim tržištima. |
(18) |
Zasebno računovodstvo omogućava da unutarnji prijenosi cijena budu vidljivi, a državnom regulatornom tijelu da provjeri pridržavanje obveza nediskriminacije, ako je to primjenljivo. U vezi s time Komisija je objavila Preporuku 98/322/EZ od 8. travnja 1998. o međusobnom povezivanju na liberaliziranom telekomunikacijskom tržištu (Dio 2. o zasebnom računovodstvu i troškovnom računovodstvu) (12). |
(19) |
Određivanje pristupa mrežnoj infrastrukturi može se opravdati kao sredstvo za povećavanje tržišnog natjecanja, ali državna regulatorna tijela moraju uravnotežiti prava vlasnika infrastrukture da koristi svoju infrastrukturu u svoju korist i prava drugih davatelja usluge na pristup opremi, što je osnova za obavljanje konkurentnih usluga. Ako su operatori obvezani udovoljiti opravdanim zahtjevima za pristup i uporabu mrežnih elemenata i pripadajuće opreme, ti se zahtjevi mogu odbiti samo na temelju objektivnih načela kao što je tehnička izvedivost ili potreba za održanjem integriteta mreže. Ako se pristup odbije, oštećena stranka može pokrenuti spor prema postupku za rješavanje sporova iz članaka 20. i 21. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva). Od operatora kojem je nametnuta obveza pristupa ne može se tražiti da daje one vrste pristupa koje nisu u njegovoj nadležnosti. Obveza pristupa koju su nametnula državna regulatorna tijela kojom se kratkoročno povećava tržišno natjecanje ne bi smjela obeshrabriti tržišne natjecatelje da ulažu u alternativnu opremu čime će se dugoročno osigurati veće tržišno natjecanje. Komisija je izdala Obavijest o primjeni pravila o tržišnom natjecanju za ugovaranje pristupa u telekomunikacijskom sektoru (13) koja se bavi ovim pitanjima. Državna regulatorna tijela mogu davatelje i/ili primatelje određenog pristupa obvezati tehničkim i operacijskim uvjetima u skladu s pravom Zajednice. Posebno se obveza tehničkih normi mora pridržavati Direktive 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih normi i propisa i pravila o uslugama informacijskog društva (14). |
(20) |
Nadzor cijena može biti potreban kada analiza tržišta na određenom tržištu otkrije nedovoljno tržišno natjecanje. Regulatorna intervencija može biti relativno neznatna, kao što je obveza da cijene za odabir operatora budu prihvatljive kao što je predviđeno Direktivom 97/33/EZ ili znatnija kao što je obveza da cijene budu usmjerene prema troškovima kako bi ih se potpuno opravdalo u slučaju da konkurencija nije dovoljno jaka da spriječi pretjerano visoke cijene. Operatori sa znatnijom tržišnom snagom posebno moraju izbjeći snižavanje cijena, čime razlika između njihove maloprodajne cijene i cijene za međusobno povezivanje koja se traži od konkurenata koji obavljaju slične maloprodajne usluge ne bi bila dovoljna da se osigura održivo tržišno natjecanje. Kad državno regulatorno tijelo izračuna troškove nastale prilikom uspostavljanja usluge koja je određena prema ovoj Direktivi, potrebno je dopustiti prihvatljiv povrat uloženog kapitala, uključujući potrebne radne i građevinske troškove, s prilagođenom vrijednosti kapitala gdje je potrebno odraziti trenutačnu vrijednost imovine i djelotvornost operacija. Metoda povrata troškova mora biti prilagođena okolnostima, uzimajući u obzir potrebu da se unaprijedi učinkovitost i održivo tržišno natjecanje, a potrošačke pogodnosti dovedu do najvišeg stupnja. |
(21) |
Ako državno regulatorno tijelo naloži provedbu sustava troškovnog računovodstva da se podrži nadzor cijena, ono može provesti godišnju reviziju da osigura udovoljavanje tom sustavu troškovnog računovodstva, pod uvjetom da ima potrebno kvalificirano osoblje ili može naložiti da reviziju provede neko drugo kvalificirano tijelo, neovisno o dotičnom operatoru. |
(22) |
Objavljivanje informacija od država članica omogućit će tržišnim sudionicima i potencijalnim novim sudionicima da shvate svoja prava i obveze i da saznaju gdje mogu pronaći relevantne podrobne informacije. Objavljivanje u nacionalnom službenom glasilu pomaže zainteresiranim strankama u drugim državama članicama da pronađu relevantne informacije. |
(23) |
S ciljem osiguravanja učinkovitog paneuropskog tržišta elektroničkih komunikacija, Komisija mora promatrati i objavljivati informacije o pristojbama koje doprinose određivanju cijena za krajnje korisnike. |
(24) |
Razvoj tržišta elektroničkih komunikacija, s pripadajućom infrastrukturom, može imati negativne učinke na okoliš i krajolik. Države članice stoga moraju taj proces promatrati i ako je potrebno, poduzeti mjere da se takvi učinci svedu na najmanju moguću mjeru pomoću odgovarajućih sporazuma i drugih dogovora s nadležnim tijelima. |
(25) |
U svrhu određivanja pravilne primjene prava Zajednice, Komisija mora znati koja su poduzeća proglašena kao poduzeća sa znatnijom tržišnom snagom i koje su obveze tržišnim sudionicima nametnula državna regulatorna tijela. Osim objavljivanja tih informacija na nacionalnoj razini, još je potrebno da države članice te informacije pošalju Komisiji. Ako države članice moraju Komisiji poslati informacije, to može biti u elektroničkom obliku, podložno prethodno dogovorenim primjerenim postupcima ustanovljavanja vjerodostojnosti. |
(26) |
Zbog brzine tehnološkog i tržišnog razvoja, provedba ove Direktive mora se preispitati u roku tri godine od datuma primjene kako bi se odredilo ispunjava li ciljeve. |
(27) |
Mjere potrebne za provedbu ove Direktive treba usvojiti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (15). |
(28) |
Budući da ciljeve predloženog djelovanja, točnije utemeljivanje usklađenog okvira za uređivanje pristupa i međusobnog povezivanja elektroničkih komunikacijskih mreža i pripadajuće opreme ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ih se zbog razmjera i učinka djelovanja može na bolji način ostvariti na razini Zajednice, Zajednica može usvojiti mjere, u skladu s načelom supsidijarnosti, kao što je predloženo u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti, kao što je predloženo u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva, |
DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
POGLAVLJE I.
PODRUČJE PRIMJENE, CILJ I DEFINICIJE
Članak 1.
Opseg i svrha
1. Unutar okvira utvrđenog u Direktivi 2002/21/EZ (Okvirna direktiva), ova Direktiva usklađuje način na koji države članice uređuju pristup i međusobno povezivanje elektroničkih komunikacijskih mreža i pripadajuće opreme. Svrha je utemeljiti regulatorni okvir u skladu s unutarnjim tržišnim načelima za odnose između davatelja mreža i usluga iz kojega će proizaći održivo tržišno natjecanje, interoperabilnost usluga elektroničke komunikacije i potrošačke pogodnosti.
2. Ova Direktiva utemeljuje prava i obveze za operatore i za poduzeća koja traže međusobno povezivanje i/ili pristup njihovim mrežama ili pripadajućoj opremi. Ona postavlja ciljeve za državna regulatorna tijela u vezi s pristupom i međusobnim povezivanjem te predviđa postupke kojima će se osigurati da se obveze koje su propisala državna regulatorna tijela provjeravaju i, ako je potrebno, povuku nakon ostvarenja željenih ciljeva. U ovoj Direktivi pristup se ne odnosi na pristup krajnjih korisnika.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Direktive, primjenjuju se definicije predviđene u članku 2. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna Direktiva).
Također će se primjenjuju sljedeće definicije:
(a) |
„pristup” znači dostupnost opreme i/ili usluga za drugo poduzeće prema definiranim uvjetima na isključivoj ili neisključivoj osnovi radi pružanja usluga elektroničke komunikacije. On obuhvaća inter alia: pristup dijelovima mreže i pripadajućoj infrastrukturi i opremi, koji može obuhvaćati priključenje opreme putem nepokretnih ili pokretnih veza (to posebno uključuje pristup lokalnoj petlji i opremi i uslugama potrebnim za pružanje usluga putem lokalne petlje), pristup fizičkoj infrastrukturi, uključujući zgrade, kabelsku kanalizaciju i antenske stupove; pristup odgovarajućim programskim sustavima uključujući sustave za operativnu potporu, pristup sustavima za pretvaranje brojeva ili sustavima istovjetne funkcionalnosti, pristup nepokretnim i pokretnim mrežama, posebno za roaming, pristup sustavima uvjetovanog pristupa za usluge digitalne televizije; pristup virtualnim mrežnim uslugama; |
(b) |
„međusobno povezivanje (interkonekcija)” znači fizičko ili logičko povezivanje javnih komunikacijskih mreža koje koristi isto ili drugo poduzeće kako bi se korisnicima usluga jednog poduzeća dopustilo da komuniciraju s korisnicima istog ili drugog poduzeća ili da pristupe uslugama koje pruža drugo poduzeće. Usluge mogu pružati međusobno povezane stranke ili druge stranke koje imaju pristup mreži. Međupovezivanje je posebna vrsta pristupa koji se provodi između operatora javnih mreža; |
(c) |
„operator” znači poduzeće koje daje ili koje je ovlašteno davati na korištenje javnu komunikacijsku mrežu ili povezanu opremu; |
(d) |
„usluga televizije s povećanim omjerom stranica slike” znači usluga televizije koja se potpuno ili djelomice sastoji od programa koji su proizvedeni ili montirani da ih se prikaže u punoj veličini na formatu s povećanim omjerom stranica slike. Format 16:9 je referentni format za usluge televizije s povećanim omjerom stranica slike; |
(e) |
„lokalna petlja” znači fizički vod koji povezuje priključnu točku mreže u prostoru pretplatnika s glavnim razdjelnikom ili s drugom odgovarajućom opremom u nepokretnoj javnoj telefonskoj mreži. |
POGLAVLJE II.
OPĆE ODREDBE
Članak 3.
Opći okvir za pristup i međusobno povezivanje
1. Države članice osiguravaju da nema ograničenja koja poduzeća u istoj državi članici ili u drugim državama članicama sprečavaju da međusobno pregovaraju o ugovaranju tehničkih i komercijalnih dogovora za pristup i/ili međusobno povezivanje, u skladu s pravom Zajednice. Poduzeće koje zatraži pristup ili međusobno povezivanje ne mora biti ovlašteno za djelovanje u državi članici gdje zatraži pristup ili međusobno povezivanje ako ne obavlja usluge i ne upravlja mrežom u toj državi članici.
2. Ne dovodeći u pitanje članak 31. Direktive 2002/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o univerzalnoj usluzi i pravima korisnika u vezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama (Direktiva o univerzalnoj usluzi) (16), kad budu odobravale pristup ili međusobno povezivanje, države članice neće zadržati zakonske ili administrativne mjere koje obvezuju operatore da drugim poduzećima ponude drukčija načela i uvjete za istovjetne usluge i/ili postaviti obveze koje nisu povezane sa stvarnim uslugama pristupa i međusobnog povezivanja, ne dovodeći u pitanje uvjete utvrđene u Prilogu Direktivi 2002/20/EZ (Direktiva o ovlaštenju).
Članak 4.
Prava i obveze poduzeća
1. Operatori javnih komunikacijskih mreža imaju pravo, a kad to budu tražila druga za to ovlaštena poduzeća, i obvezu da pregovaraju o međusobnom povezivanju u svrhu obavljanja javno dostupnih usluga elektroničke komunikacije kako bi osigurali obavljanje i interoperabilnost usluga diljem Zajednice. Operatori omogućuju pristup i međusobno povezivanje drugim poduzećima prema odredbama i uvjetima koji su u skladu s obvezama koje je nametnulo državno regulatorno tijelo prema člancima 5., 6., 7. i 8.
2. Javne mreže elektroničke komunikacije utemeljene za distribuciju digitalnih televizijskih usluga u mogućnosti su distribuirati usluge televizije i programe s povećanim omjerom stranica slike. Operatori mreže koji primaju i redistribuiraju usluge televizije ili programe s povećanim omjerom stranica slike zadržavaju taj format s povećanim omjerom stranica slike.
3. Ne dovodeći u pitanje članak 11. Direktive 2002/20/EZ (Direktiva o ovlaštenju), države članice zahtijevaju da poduzeća koja od drugih poduzeća traže informacije prije, tijekom ili poslije procesa pregovaranja o dogovorima za pristup ili međusobno povezivanje te informacije rabe samo u svrhu za koju su one dane i da sve vrijeme poštuju povjerljivost informacija koje se prenose ili pohranjuju. Zaprimljene informacije neće se dijeliti s bilo kojom drugom strankom, posebno s drugih odjelima, podružnicama ili partnerima kojima bi takve informacije mogle dati prednost u tržišnom natjecanju.
Članak 5.
Ovlasti i odgovornosti državnih regulatornih tijela u vezi s pristupom i međusobnim povezivanjem
1. Djelujući u svrhu ostvarenja ciljeva propisanih u članku 8. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna Direktiva), državna regulatorna tijela potiču i, ako je to potrebno, osiguravaju, u skladu s odredbama ove Direktive, odgovarajući pristup i međusobno povezivanje i interoperabilnost usluga, vršeći svoju odgovornost tako da promiču djelotvornost, održivo tržišno natjecanje, a krajnjim korisnicima pruže najveće pogodnosti.
Posebno, ne dovodeći u pitanje mjere koje se mogu poduzeti u vezi s poduzećima sa znatnijom tržišnom snagom u skladu s člankom 8., državna regulatorna tijela posebno moraju biti u stanju nametnuti:
(a) |
u onoj mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se osiguralo povezivanje s kraja-na-kraj, obveze za poduzeća koja nadziru pristup krajnjim korisnicima, uključujući u opravdanim slučajevima obvezu međusobnog povezivanja s drugim mrežama ako to već nije slučaj; |
(b) |
u onoj mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se krajnjim korisnicima osigurala dostupnost usluga digitalne radijske i televizijske difuzije koje su specificirale države članice, obveze za operatore omogućivanja pristupa drugoj opremi koja se navodi u Prilogu I., dijelu II., po poštenim, objektivnim i nediskriminirajućim načelima. |
2. Kad se operatora obvezuje na pružanje pristupa u skladu s člankom 12., državna regulatorna tijela mogu predvidjeti tehničke ili operacijske uvjete koje davatelj ili primatelj tog pristupa treba zadovoljiti u skladu s pravom Zajednice, ako je potrebno osigurati normalan rad mreže. Uvjeti koji se odnose na provedbu posebnih tehničkih normi ili specifikacija poštuju odredbe članka 17. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva).
3. Obveze i uvjeti u skladu sa stavcima 1. i 2. trebaju biti objektivni, transparentni, proporcionalni i nediskriminirajući i provode se u skladu s postupcima navedenim u člancima 6. i 7. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva).
4. S obzirom na pristup i međusobno povezivanje, države članice osiguravaju da državno regulatorno tijelo bude ovlašteno intervenirati na vlastitu inicijativu ako je to opravdano ili, ako ne postoji sporazum između poduzeća, na zahtjev bilo koje uključene stranke, kako bi se osigurali politički ciljevi članka 8. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva), u skladu s odredbama ove Direktive i postupcima navedenim u člancima 6. i 7., 20. i 21. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva).
POGLAVLJE III.
OBVEZE OPERATORA I POSTUPCI ZA REVIZIJU TRŽIŠTA
Članak 6.
Sustavi uvjetovanog pristupa i druga oprema
1. Države članice osiguravaju da se, u vezi s uvjetovanim pristupom uslugama digitalne televizijske i radijske difuzije gledateljima i slušateljima u Zajednici, bez obzira na načine prijenosa, primjenjuju uvjeti propisani u Prilogu I., dijelu I.
2. S obzirom na tržišni i tehnološki razvoj, Prilog I. može se nadopuniti u skladu s postupkom koji se navodi u članku 14. stavku 3.
3. Neovisno o odredbama stavka 1., države članice mogu dopustiti svojem državnom regulatornom tijelu, čim ova Direktiva stupi na snagu, a povremeno i poslije toga, provjeravanje uvjeta koji se primjenjuju u skladu s ovim člankom putem analize tržišta u skladu s prvim stavkom članka 16. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva) kako bi odlučilo treba li zadržati, dopuniti ili povući primijenjene uvjete.
Ako nakon te analize tržišta državno regulatorno tijelo zaključi da jedan ili više operatora nemaju znatniju tržišnu snagu na relevantnom tržištu, ono može tim operatorima dopuniti ili povući uvjete, u skladu s postupcima navedenim u člancima 6. i 7. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva), samo u onoj mjeri u kojoj:
(a) |
pristup krajnjih korisnika radijskoj i televizijskoj difuziji i kanalima za difuziju i uslugama navedenim u skladu s člankom 31. Direktive 2002/22/EZ (Direktiva o univerzalnoj usluzi) neće tom dopunom ili povlačenjem biti izložen negativnom djelovanju; i |
(b) |
ako izgledi za uspješno tržišno natjecanje za:
neće biti izloženi negativnom djelovanju zbog te dopune ili povlačenja. |
Stranke koje budu pogođene tom dopunom ili povlačenjem uvjeta dobit će primjereni obavijesni rok.
4. Uvjeti primijenjeni u skladu s ovim člankom ne dovode u pitanje mogućnosti da države članice propišu obveze u vezi s oblikom prikazivanja elektroničkog programskog vodiča i slične ispisne i navigacijske opreme.
Članak 7.
Revizija prethodnih obveza za pristup i međusobno povezivanje
1. Države članice zadržavaju sve obveze za poduzeća koja pružaju javne komunikacijske mreže i/ili usluge u vezi s pristupom i međusobnim povezivanjem koje su stupile na snagu prije datuma stupanja na snagu ove Direktive prema člancima 4., 6., 7., 8., 11., 12. i 14. Direktive 97/33/EZ, članka 16. Direktive 98/10/EZ i članaka 7. i 8. Direktive 92/44/EZ sve do trenutka kad će sve te obveze biti revidirane i donesena odluka u skladu sa stavkom 3.
2. Komisija će naznačiti relevantna tržišta za obveze iz stavka 1. u prvoj preporuci za relevantna tržišta proizvoda i usluga, a Odluka koja naznačuje međunarodna tržišta bit će donesena u skladu s člankom 15. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva).
3. Države članice osiguravaju da, čim ova Direktiva stupi na snagu i povremeno nakon toga, državna regulatorna tijela provedu analizu tržišta u skladu s člankom 16. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva) kako bi odredila treba li te obveze zadržati, izmijeniti ili povući. One stranke koje budu pogođene tom dopunom ili povlačenjem obveza dobit će primjereni obavijesni rok.
Članak 8.
Nametanje, izmjena ili povlačenje obveza
1. Države članice osiguravaju da državna regulatorn od 9. do 13.
2. Ako je operator određen da ima znatniju tržišnu snagu na određenom tržištu kao rezultat analize tržišta provedene u skladu s člankom 16. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva), državno regulatorno tijelo, ako je potrebno, nameće obveze utvrđene u člancima od 9. do 13. ove Direktive.
3. Ne dovodeći u pitanje:
— |
odredbe članka 5. stavka 1., članka 5. stavka 2. i članka 6., |
— |
odredbe članaka 12. i 13. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva), uvjet 7. u dijelu B Priloga Direktivi 2002/20/EZ (Direktiva o ovlaštenju) kao što je primijenjeno na temelju članka 6. stavka 1. te Direktive, člancima 27., 28. i 30. Direktive 2002/22/EZ (Direktiva o univerzalnoj usluzi) i relevantnim odredbama Direktive 97/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 1997. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području telekomunikacija (17) koja sadržava obveze za poduzeća koja nisu određena da imaju znatniju tržišnu snagu, ili |
— |
potrebom pridržavanja međunarodnih obveza, |
državna regulatorna tijela neće nametati obveze utvrđene u člancima od 9. do 13. za operatore koji nisu određeni u skladu sa stavkom 2.
U iznimnim okolnostima, kad državno regulatorno tijelo operatorima sa znatnijom tržišnom snagom namjerava nametnuti druge obveze za pristup ili međusobno povezivanje od onih predviđenih u člancima od 9. do 13. u ovoj Direktivi, ono će podnijeti taj zahtjev Komisiji. Djelujući u skladu s člankom 14. stavkom 2., Komisija donosi odluku i ovlašćuje ili sprečava državno regulatorno tijelo da poduzme takve mjere.
4. Obveze nametnute u skladu s ovim člankom temelje se na naravi prepoznatog problema, objektivno i opravdano s obzirom na obveze predviđene u članku 8. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva). Te se obveze nameću samo nakon savjetovanja u skladu s člancima 6. i 7. te Direktive.
5. U vezi s trećom alinejom prvog podstavka stavka 3., državna regulatorna tijela dostavljaju Komisiji odluke o nametanju, izmjeni ili povlačenju obveza za tržišne sudionike, u skladu s postupkom iz članka 7. ove Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva).
Članak 9.
Obveza transparentnosti
1. Državna regulatorna tijela mogu, u skladu s odredbama članka 8., nametnuti obveze transparentnosti u vezi s međusobnim povezivanjem i/ili pristupom, koje od operatora zahtijevaju da određene informacije daju na uvid javnosti, kao što su računovodstvene informacije, tehničke specifikacije, obilježja mreže, odredbe i uvjete za nabavu i uporabu i cijene.
2. Posebno ako operator ima obveze nediskriminacije, državna regulatorna tijela mogu tražiti od tog operatora da objavi referentnu ponudu, koja će biti dovoljno razdvojena da trgovačkim društvima osigura da ne plate za opremu koja nije potrebna za traženu uslugu, dajući opis bitnih ponuda podijeljenih na dijelove u skladu s potrebama tržišta, kao i pripadajuće odredbe i uvjete, uključujući cijene. Državno regulatorno tijelo, inter alia, treba biti u stanju odrediti promjene za referentne ponude kako bi se mogle provesti obveze propisane ovom Direktivom.
3. Državna regulatorna tijela mogu specificirati točne informacije koje trebaju biti dostupne, potrebnu razinu detalja i način objavljivanja.
4. Neovisno o stavku 3., ako operator ima obvezu prema članku 12. u vezi s razmotanim pristupom lokalnoj petlji upletene bakrene parice, državna regulatorna tijela osiguravaju objavljivanje referentne ponude koja sadrži barem one elemente utvrđene u Prilogu II.
5. S obzirom na tržišni i tehnološki razvoj, Prilog II. može se izmijeniti u skladu s postupkom navedenim u članku 14. stavku 3.
Članak 10.
Obveza nediskriminacije
1. Državno regulatorno tijelo može u skladu s odredbama članka 8. odrediti obveze nediskriminacije u vezi s međusobnim povezivanjem i/ili pristupom.
2. Obveze nediskriminacije posebno osiguravaju da operator primjenjuje istovjetne uvjete u istovjetnim okolnostima prema drugim poduzećima koja obavljaju istovjetne usluge te da pruži usluge i informacije drugima prema istim uvjetima i iste kakvoće kao što to obavlja za svoje usluge ili usluge svojih podružnica ili partnera.
Članak 11.
Obveza zasebnog računovodstva
1. Državno regulatorno tijelo može prema odredbama članka 8. odrediti obveze zasebnog računovodstva prema određenim djelatnostima u vezi s međusobnim povezivanjem i/ili pristupom. Državno regulatorno tijelo može posebno tražiti od vertikalno integrirane kompanije da svoje veleprodajne i unutarnje cijene inter alia učini transparentnima, da osigura pridržavanje zahtjeva za nediskriminaciju prema članku 10. ili, ako je potrebno, da spriječi nepošteno subvencioniranje između cjenovnih područja. Državna regulatorna tijela mogu specificirati format i računovodstvenu metodologiju koja će se rabiti.
2. Ne dovodeći u pitanje članak 5. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva), kako bi se omogućila provjera pridržavanja obveza transparentnosti i nediskriminacije, državna regulatorna tijela treba ovlastiti za traženje računovodstvene evidencije, uključujući podatke o prihodu primljenom od trećih stranaka, koja će se predavati na zahtjev. Državna regulatorna tijela mogu te informacije objaviti ako bi to doprinijelo otvorenom i konkurentnom tržištu, poštujući nacionalna pravila i pravila Zajednice o komercijalnoj povjerljivosti.
Članak 12.
Obveze pristupa i uporabe posebne mrežne opreme
1. Državno regulatorno tijelo može u skladu s odredbama članka 8. propisati obveze operatorima da zadovolje razumne zahtjeve za pristup i uporabu određenih dijelova mreže i pripadajućih infrastruktura i opreme, inter alia u situacijama u kojima državno regulatorno tijelo smatra da bi uskraćivanje pristupa ili nerazumne odredbe i uvjeti sličnoga učinka usporili nastanak održivog tržišnog natjecanja na maloprodajnoj razini ili da ne bi bili u interesu krajnjeg korisnika.
Od operatora se inter alia može tražiti:
(a) |
da trećim strankama daju pristup određenim elementima mreže i/ili opremi, uključujući razmotani pristup lokalnoj petlji; |
(b) |
da s poduzećima koja traže pristup pregovaraju u dobroj vjeri; |
(c) |
da ne ukinu već dopušteni pristup opremi; |
(d) |
da na veleprodajnoj osnovi pružaju posebne usluge trećim strankama za maloprodaju; |
(e) |
da dopuste otvoreni pristup tehničkim sučeljima, protokolima ili drugim ključnim tehnologijama koje su prijeko potrebne za interoperabilnost usluga ili usluge virtualnih mreža; |
(f) |
da osiguraju zajedničko korištenje prostora ili druge oblike zajedničke uporabe objekata, uključujući kabelsku kanalizaciju, zgrade ili antenske stupove; |
(g) |
da obavljaju određene usluge potrebne da se korisnicima osigura interoperabilnost usluga s kraja na kraj, uključujući opremu za usluge inteligentne mreže ili roaming u pokretnim mrežama; |
(h) |
da pruže pristup sustavima za operativnu potporu ili sličnim programskim sustavima potrebnim za osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja u obavljanju usluga; |
(i) |
da međusobno povežu mreže ili mrežnu opremu. |
Nacionala regulatorna tijela tim obvezama mogu dodati uvjete u vezi poštenja, objektivnosti i pravovremenosti.
2. Kad državna regulatorna tijela razmatraju treba li nametnuti obveze navedene u stavku 1., a posebno kad procjenjuju hoće li te obveze biti proporcionalne ciljevima postavljenim u članku 8. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva), ona posebno uzimaju u obzir sljedeće čimbenike:
(a) |
tehničku i ekonomsku održivost uporabe ili postavljanja konkurentske opreme, s obzirom na stopu rasta na tržištu, uzimajući u obzir narav i vrstu angažiranog međusobnog povezivanja i pristupa; |
(b) |
izvedivost pružanja predloženog pristupa, s obzirom na kapacitet koji je dostupan; |
(c) |
početno ulaganje kapitala vlasnika opreme, imajući na umu rizik koji dolazi do izražaja prilikom ulaganja; |
(d) |
potrebu da se dugotrajno zajamči konkurencija; |
(e) |
ako je potrebno, sva relevantna prava na intelektualno vlasništvo; |
(f) |
obavljanje paneuropskih usluga. |
Članak 13.
Obveze nadzora cijene i troškovnog računovodstva
1. Državno regulatorno tijelo može u skladu s odredbama članka 8. odrediti obveze u vezi s pokrivanjem troškova i nadzorom cijene, uključujući obveze za troškovnu usmjerenost cijena i obveze koje se odnose na sustave praćenja troškova, za pružanje određenih vrsta međusobnog povezivanja i/ili pristupa, u situacijama gdje analiza tržišta ukaže da nedostatak djelotvornog tržišnog natjecanja znači da određeni operator može zadržati pretjerano visoke cijene ili ih sniziti na štetu krajnjeg korisnika. Državna regulatorna tijela uzimaju u obzir ulaganje kapitala operatora i dopustiti mu prihvatljivu stopu povrata adekvatnog uloženog kapitala, uzimajući u obzir postojeći rizik.
2. Državna regulatorna tijela osiguravaju da svi propisani mehanizmi pokrivanja troškova ili metodologija određivanja cijena služe u svrhu poticanja djelotvornosti i održivog tržišnog natjecanja i najvećih pogodnosti za korisnike. U tom smislu, državna regulatorna tijela također mogu uzeti u obzir cijene dostupne na usporedivim konkurentnim tržištima.
3. Operator koji ima obvezu troškovne usmjerenosti svojih cijena snosi teret dokazivanja da naknade proizlaze iz troškova, uključujući prihvatljivu stopu povrata uloženog kapitala. U svrhu izračunavanja troškova djelotvornog obavljanja usluga, državno regulatorno tijelo može uporabiti metode praćenja troškova neovisne o onima koje rabi to poduzeće. Državno regulatorno tijelo može od operatora tražiti da podnese kompletno opravdanje svojih cijena, a može, ako je potrebno, tražiti i prilagodbu cijena.
4. Ako je provedba sustava praćenja troškova propisana kako bi se podržao nadzor cijena, državna regulatorna tijela osiguravaju da opis sustava praćenja troškova bude javno dostupan te da pokazuje barem glavne kategorije prema kojima su troškovi svrstani i pravila uporabljena za raspodjelu troškova. Kvalificirano neovisno tijelo provjerava usklađenost sa sustavom praćenja troškova. Izjava o usklađenosti objavljivat će se godišnje.
POGLAVLJE IV.
POSTUPOVNE ODREDBE
Članak 14.
Odbor
1. Komisiji pomaže Odbor za komunikacije utemeljen člankom 22. Direktive 2002/21/EZ (Okvirna direktiva).
2. Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 3. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
3. Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
Razdoblje predviđeno u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ određuje se na tri mjeseca.
4. Odbor donosi svoj poslovnik.
Članak 15.
Objavljivanje i pristup informacijama
1. Države članice osiguravaju da se posebne obveze nametnute poduzećima prema ovoj Direktivi objavljuju i da se odrede zasebna tržišta proizvoda/usluga i zemljopisna tržišta. One osiguravaju da najnovije informacije, pod uvjetom da one nisu povjerljive, a posebno da ne sadržavaju poslovne tajne, budu javno dostupne na način koji će svim zainteresiranim stranama jamčiti jednostavan pristup tim informacijama.
2. Države članice dostavljaju Komisiji jedan primjerak svih takvih objavljenih informacija. Komisija te informacije čini dostupnima u spremnom i dostupnom obrascu te ako je potrebno podastire informacije Odboru za komunikacije.
Članak 16.
Obavješćivanje
1. Države članice obavješćuju Komisiju najkasnije do datuma primjene iz članka 18. stavka 1. drugog podstavka o državnim regulatornim tijelima odgovornim za zadaće utvrđene u ovoj Direktivi.
2. Državna regulatorna tijela obavješćuju Komisiju o nazivima operatora za koje se smatra da imaju znatniju tržišnu snagu za potrebe ove Direktive i njihovim obvezama prema ovoj Direktivi. Komisiju se istodobno, bez odgode, obavješćuje o svim promjenama koje imaju utjecaja na obveze nametnute poduzećima ili promjene poduzeća na koja utječu odredbe ove Direktive.
Članak 17.
Postupci preispitivanja
Komisija povremeno provjerava funkcioniranje ove Direktive i izvješćuje Europski parlament i Vijeće, prvi put ne više od tri godine nakon datuma primjene iz članka 18. stavka 1. drugog podstavka. U tu svrhu, Komisija može od država članica zatražiti informacije koje se podnose bez odgode.
Članak 18.
Prenošenje
1. Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 24. srpnja 2003. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
One primjenjuju te mjere od 25. srpnja 2003.
Kada države članice donose ove mjere, te mjere prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
2. Države članice dostavljaju Komisiji tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva i svih sljedećih izmjena tih odredaba.
Članak 19.
Stupanje na snagu
Ova Direktiva stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica.
Članak 20.
Adresati
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 7. ožujka 2002.
Za Europski parlament
Predsjednik
P.COX
Za Vijeće
Predsjednik
J.C. APARICIO
(1) SL C 365 E, 19.12.2000., str. 215. i SL C 270 E, 25.9.2001., str. 161.
(2) SL C 123, 25.4.2001., str. 50.
(3) Mišljenje Europskog parlamenta od 1. ožujka 2001. (SL C 277, 1.10.2001., str. 72.), Zajedničko stajalište Vijeća od 17. rujna 2001. (SL C 337, 30.11.2001., str. 1.) i Odluka Europskog parlamenta od 12. prosinca 2001. (još nije objavljena u Službenom listu). Odluka Vijeća od 14. veljače 2002.
(4) SL L 108, 24.4.2002., str. 33.
(5) SL L 108, 24.4.2002., str. 21.
(6) SL L 281, 23.11.1995., str. 51.
(7) SL L 196, 5.8.1993., str. 48.
(8) SL L 199, 26.7.1997., str. 32. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 98/61/EZ (SL L 268, 3.10.1998., str. 37.).
(9) SL L 101, 1.4.1998., str. 24.
(10) SL L 165, 19.6.1992., str. 27. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Odlukom Komisije br. 98/80/EZ (SL L 14, 20.1.1998., str. 27.).
(11) SL L 366, 30.12.2000., str. 4.
(12) SL L 141, 13.5.1998., str. 6.
(13) SL C 265, 22.8.1998., str. 2.,
(14) SL L 204, 21.7.1998., str. 37. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom 98/48/EZ (SL L 217, 5.8.1998., str. 18.).
(15) SL L 184, 17.7.1999., str. 23.
(16) SL L 108, 24.4.2002., str. 51.
(17) SL L 24, 30.11.1998., str. 1.
PRILOG I.
UVJETI ZA PRISTUP SLUŠATELJA I GLEDATELJA USLUGAMA DIGITALNE TELEVIZIJSKE I RADIJSKE DIFUZIJE U ZAJEDNICI
Dio I.: Uvjeti za sustave uvjetovanog pristupa koji će se primjenjivati u skladu s člankom 6. stavkom 1.
S obzirom na uvjetovani pristup gledatelja i slušatelja uslugama digitalne televizijske i radijske difuzije u Zajednici, bez obzira na način prijenosa, države članice moraju osigurati primjenu sljedećih uvjeta u skladu s člankom 6.:
(a) |
sustavi uvjetovanog pristupa koji djeluju na tržištu u Zajednici moraju imati potrebne tehničke mogućnosti za ekonomičan širi nadzor omogućavajući operatorima mreže na lokalnoj i regionalnoj razini potpuni nadzor nad uslugama koje upotrebljavaju takve sustave uvjetovanog pristupa; |
(b) |
bez obzira na načine prijenosa, svi operatori usluga uvjetovanog pristupa koji pružaju pristup uslugama digitalne televizije i radija i čiji nakladnici usluga pristupa ovise o tome kako bi došli do potencijalnih gledatelja ili slušatelja moraju:
|
(c) |
kad dodjeljuju ovlaštenja proizvođačima korisničke opreme, nositelji prava intelektualnog vlasništva za uređaje i sustave uvjetovanog pristupa, moraju se pobrinuti da se to odvija prema poštenim, objektivnim i nediskriminirajućim načelima. Uzimajući u obzir tehničke i komercijalne čimbenike, nositelji prava ne smiju izdavanje ovlaštenja podvrgnuti uvjetima koji zabranjuju, onemogućavaju ili destimuliraju uključivanje u isti proizvod:
|
Dio II.: Druga oprema na koju se mogu primijeniti uvjeti prema članku 5. stavku 1. točki (b)
(a) |
pristup sučeljima aplikacijskoga programa (APIs); |
(b) |
pristup elektroničkim programskim vodičima (EPGs). |
PRILOG II.
MINIMALNI POPIS STVARI KOJE TREBA UKLJUČITI U REFERENTNU PONUDU ZA PRISTUP IZDVOJENOJ LOKALNOJ PETLJI UPREDENE METALNE PARICE KOJI ĆE OBJAVITI NADLEŽNI OPERATORI
Za potrebe ovog Priloga primjenjuju se sljedeće definicije:
(a) |
„lokalna potpetlja” znači dio lokalne petlje koji povezuje krajnju točku mreže u prostoru pretplatnika na sabirnu (koncentracijsku) točku ili na neku drugu posrednu pristupnu točku u nepokretnoj javnoj telefonskoj mreži; |
(b) |
„pristup izdvojenoj lokalnoj petlji” znači potpuni pristup izdvojenoj lokalnoj petlji i zajednički pristup izdvojenoj lokalnoj petlji; ne podrazumijeva promjenu vlasništva nad lokalnom petljom; |
(c) |
„potpuni pristup lokalnoj petlji” znači pružanje korisniku usluge pristupa lokalnoj petlji ili lokalnoj potpetlji proglašenog operatora kojim se dopušta uporaba cijeloga frekvencijskog spektra upredenih metalnih parica; |
(d) |
„zajednički pristup lokalnoj petlji” znači pružanje korisniku usluge pristupa izdvojenoj lokalnoj petlji ili izdvojenoj lokalnoj potpetlji proglašenog operatora, kojom se operatoru dopušta uporaba širine pojasa frekvencijskog spektra iznad govornog pojasa frekvencijskog spektra upredene metalne parice; proglašeni operator nastavlja koristiti lokalnu petlju za pružanje telefonske usluge javnosti. |
A. Uvjeti pristupa izdvojenoj lokalnoj petlji
1. dijelovi mreže kojima se omogućuje pristup koji posebno pokrivaju sljedeće elemente:
(a) |
pristup lokalnim petljama; |
(b) |
pristup negovornom pojasu frekvencijskog spektra lokalne petlje, u slučaju zajedničkog pristupa lokalnoj petlji; |
2. podaci o položaju lokacija na kojima se ostvaruje fizički pristup (1) i dostupnosti lokalnih petlji u određenim dijelovima pristupne telekomunikacijske mreže;
3. tehnički uvjeti pristupa i uporabe lokalnih petlji, uključujući tehničke značajke upredenih metalnih parica u lokalnoj petlji;
4. postupci podnošenja zahtjeva i pružanja usluge pristupa izdvojenim lokalnim petljama te ograničenja pri njihovoj uporabi.
B. Kolokacijske usluge
1. podaci o lokacijama na kojima proglašeni operator pruža usluge kolokacije (1).
2. vrste kolokacije koje proglašeni operator pruža na lokacijama iz točke 1. (fizičku kolokaciju, udaljenu kolokaciju i virtualnu kolokaciju).
3. značajke opreme i možebitna ograničenja uporabe u kolokacijskim prostorima.
4. sigurnosne mjere koje proglašeni operator poduzima u svrhu osiguravanja svojih lokacija.
5. Uvjeti pristupa za osoblje konkurentnih operatora.
6. Sigurnosne norme.
7. pravila za raspodjelu prostora na lokacijama gdje je kolokacijski prostor ograničen.
8. uvjeti uz koje operatori korisnici mogu pregledati lokacije na kojima je omogućena fizička kolokacija, kao i lokacije na kojima kolokacija nije omogućena zbog nedostatka prostornih ili tehničkih mogućnosti.
C. Informacijski sustavi
Uvjeti pristupa sustavima operativne potpore, informacijskim sustavima ili bazama podataka proglašenog operatora za potrebe podnošenja prethodnih zahtjeva, zahtjeva za pružanje usluge, za narudžbe, održavanje, uklanjanje kvarova i naplatu.
D. Uvjeti pružanja usluge
1. Vrijeme odgovora na zahtjeve za pružanje usluge pristupa izdvojenoj lokalnoj petlji i pripadajućim sadržajima, sporazumi o razini usluge, postupak uklanjanja kvarova, postupci za povratak na redovnu (ugovorenu) razinu usluge i parametri kakvoće usluge.
2. Standardni uvjeti ugovora, uključujući, ako je potrebno, nadoknade zbog neizvršenja ugovornih obveza u vremenu odgovora.
3. Cijene usluge i postupci izračuna naknada za sva gore navedena obilježja, funkcije i opremu.
(1) Dostupnost ove informacije može biti ograničena samo na zainteresirane stranke, da se izbjegne zabrinutost za javnu sigurnost
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
83 |
32002D0622
L 198/49 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
26.07.2002. |
ODLUKA KOMISIJE
od 26. srpnja 2002.
o osnivanju Skupine za politiku radiofrekvencijskog spektra
(Tekst značajan za EGP)
(2002/622/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
budući da:
(1) |
Odluka br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (1) (dalje u tekstu Odluka o radiofrekvencijskom spektru) uspostavlja u Zajednici politiku i pravni okvir politike radiofrekvencijskog spektra da bi se tako osigurala koordinacija pristupa politici te, ako je potrebno, usklađenost uvjeta za raspoloživost i djelotvornu uporabu radiofrekvencijskog spektra potrebnih za uspostavljanje i djelovanje unutarnjeg tržišta u područjima politike Zajednice kao što su komunikacije, promet te istraživanje i razvoj. |
(2) |
Odluka o radiofrekvencijskom spektru podsjeća da Komisija može organizirati savjetovanja kako bi uzela u obzir stajališta država članica, ustanova Zajednice, industrije i svih uključenih korisnika radiofrekvencijskog spektra, komercijalnih i nekomercijalnih, kao i drugih strana zainteresiranih za tehnološka, tržišna i regulatorna razvojna dostignuća koja se mogu odnositi na uporabu radiofrekvencijskog spektra. |
(3) |
Treba osnovati savjetodavnu skupinu s nazivom Skupina za politiku radiofrekvencijskog spektra (dalje u tekstu Skupina). Ta Skupina treba pomagati i savjetovati Komisiju u pitanjima politike radiofrekvencijskog spektra, kao što su raspoloživost radiofrekvencijskog spektra, usklađenost i dodjela radiofrekvencijskog spektra, pružanje informacija koje se tiču dodjele, raspoloživosti i uporabe radiofrekvencijskog spektra, metode za dobivanje prava korištenja spektra, preuređenje, premještanje, vrednovanje i djelotvorna uporaba radiofrekvencijskog spektra, kao i zaštita ljudskoga zdravlja. |
(4) |
Skupina treba doprinositi razvoju takve politike radiofrekvencijskog spektra u Zajednici koja ne uzima u obzir samo tehničke parametre nego i gospodarske, političke, kulturne, strategijske, zdravstvene i socijalne okolnosti, kao i različite potencijalno suprotstavljene potrebe korisnika radiofrekvencijskog spektra radi postizanja poštene, nepristrane i razmjerne ravnoteže. |
(5) |
Skupina treba okupiti visoke vladine stručnjake iz država članica i visokog predstavnika Komisije. Skupina također može uključivati promatrače te ako treba pozvati i druge osobe da prisustvuju sastancima, uključujući predstavnike regulatora, tijela za zaštitu tržišnog natjecanja, sudionike na tržištu, korisnike ili potrošačke skupine. Skupina, prema tome, treba omogućiti suradnju između država članica i Komisije tako da to doprinosi razvoju unutarnjeg tržišta. |
(6) |
Kao središnja točka na koju se upućuje u pitanjima politike radiofrekvencijskog spektra u kontekstu svih odgovarajućih relevantnih politika Zajednice, treba održavati uske radne odnose između Skupine i posebnih skupina ili odbora uspostavljenih za provođenje sektorskih politika Zajednice, uključujući prometnu politiku, politiku unutarnjeg tržišta za radijsku opremu, audiovizualnu politiku, svemirsku politiku i komunikacije. |
(7) |
Odlukom o radiofrekvencijskom spektru osnovan je Odbor za radiofrekvencijski spektar koji Komisiji pomaže pri izradi obvezujućih provedbenih mjera u vezi s usklađenim uvjetima za raspoloživost i djelotvornu uporabu radiofrekvencijskog spektra. Rad Skupine ne smije se poklapati s radom tog Odbora. |
(8) |
Za osiguranje djelotvornih rasprava svako državno izaslanstvo nazočno u Skupini treba imati zajedničke i usklađene državne stavove o svim politikama koje utječu na uporabu radiofrekvencijskog spektra u toj državi članici, ne samo u odnosu na unutarnje tržište nego i na politiku javnog reda, javne sigurnosti, civilne zaštite i obrane, budući da uporaba radiofrekvencijskog spektra za takve politike može utjecati na organizaciju radiofrekvencijskog spektra u cjelini. Zasad su različiti državni vladini odjeli odgovorni za različite dijelove radiofrekvencijskog spektra. |
(9) |
Skupina se treba savjetovati opširno, unaprijed gledajući na tehnološke, tržišne i regulatorne razvoje koji se odnose na uporabu radiofrekvencijskog spektra, sa svim uključenim korisnicima radiofrekvencijskog spektra, komercijalnim i nekomercijalnim, kao i svim drugim zainteresiranim stranama. |
(10) |
Uporaba radiofrekvencijskog spektra ne zaustavlja se na granicama i s obzirom na predstojeće pristupanje dodatnih država članica, Skupina može biti otvorena za te države i za države članice Europskoga gospodarskog prostora. |
(11) |
CEPT (Europska konferencija poštanskih i telekomunikacijskih uprava, koja obuhvaća 44 europske zemlje) treba kao promatrača pozvati na sudjelovanje u radu Skupine, uzimajući u obzir utjecaj djelatnosti Skupine na radiofrekvencijski spektar na paneuropskoj razini i uzimajući u obzir tehničku stručnost koju je CEPT zajedno sa svojim pridruženim tijelima postigao u upravljanju radiofrekvencijskim spektrom. Također je primjereno da se takva stručnost primijeni na temelju mandata koje prema Odluci o radiofrekvencijskom spektru treba izdati za razvoj tehničkih provedbenih mjera u područjima dodjele radiofrekvencijskog spektra i raspoloživosti informacija. Imajući u vidu važnost europske normizacije za razvoj opreme koju upotrebljava radiofrekvencijski spektar, važno je također kao promatrača pridružiti Europski institut za telekomunikacijske norme (ETSI), |
ODLUČILA JE:
Članak 1.
Predmet
Ovim se osniva savjetodavna skupina za politiku radiofrekvencijskog spektra s nazivom Skupina za politiku radiofrekvencijskog spektra (dalje u tekstu Skupina).
Članak 2.
Ciljevi
Skupina pomaže i savjetuje Komisiju o pitanjima radiofrekvencijskog spektra, koordinacije političkih pristupa i, ako je potrebno, o usklađenim uvjetima u odnosu na raspoloživost i djelotvornu uporabu radiofrekvencijskog spektra potrebnog za uspostavu i funkcioniranje unutarnjega tržišta.
Članak 3.
Članstvo
Skupina je sastavljena od po jednog visokog vladinog stručnjaka iz svake države članice i visokog predstavnika Komisije.
Komisija osigurava Skupini tajništvo.
Članak 4.
Radni postupci
Na zahtjev Komisije ili na vlastiti poticaj Skupina donosi mišljenja koja treba uputiti Komisiji konsenzusom ili, ako to nije moguće, običnom većinom, pri čemu svaka članica ima jedan glas, osim Komisije koja ne glasuje. Izdvojena se mišljenja prilažu prihvaćenim mišljenjima. Promatrači mogu sudjelovati u dogovaranju, ali ne glasuju.
Skupina među svojim članovima bira predsjedavajućeg. Ako je potrebno, Komisija može organizirati rad Skupine u podskupinama i stručnim radnim skupinama.
Komisija saziva sastanke Skupine posredstvom tajništva i uz sporazum predsjedavajućeg. Skupina donosi svoj poslovnik na temelju prijedloga Komisije konsenzusom ili, u nedostatku sporazuma, dvotrećinskom većinom glasova, pri čemu svaka država članica uz odobrenje Komisije ima po jedan glas.
Skupina može pozvati promatrače, uključujući one iz država EGP-a i država kandidatkinja za pristupanje Europskoj uniji, kao i iz Europskog parlamenta, CEPT-a i ETSI-ja, da prisustvuju njezinim sastancima te može raspravljati sa stručnjacima i zainteresiranim stranama.
Članak 5.
Savjetovanje
Skupina se opširno i u ranoj fazi savjetuje sa sudionicima na tržištu, potrošačima i krajnjim korisnicima na otvoren i transparentan način.
Članak 6.
Povjerljivost
Ne dovodeći u pitanje odredbe članka 287. Ugovora, ako Komisija obavijesti članove Skupine da su traženo mišljenje ili postavljeno pitanje povjerljive prirode, članovi Skupine i promatrači te sve druge nazočne osobe obvezni su ne otkriti informacije koje su saznali tijekom rada Skupine, njezinih podskupina ili stručnih radnih skupina. U takvim slučajevima Komisija može odlučiti da samo članovi Skupine mogu prisustvovati na sastancima.
Članak 7.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica.
Skupina preuzima dužnosti na dan stupanja na snagu ove Odluke.
Sastavljeno u Bruxellesu 26. srpnja 2002.
Za Komisiju
Erkki LIIKANEN
Član Komisije
(1) SL L 108, 24.4.2002., str. 1.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
86 |
32004L0004
L 015/25 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
15.01.2004. |
DIREKTIVA KOMISIJE 2004/4/EZ
od 15. siječnja 2004.
o izmjeni Direktive 96/3/EZ kojom se odobravaju odstupanja od određenih odredaba Direktive Vijeća 93/43/EEZ o higijeni hrane u odnosu na prijevoz morem rasutih tekućih ulja i masti
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 93/43/EEZ od 14. lipnja 1993. o higijeni hrane (1), a posebno njezin članak 3. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Potrebno je izmijeniti Direktivu Komisije 96/3/EZ od 26. siječnja 1996. kojom se odobravaju odstupanja od određenih odredaba Direktive Vijeća 93/43/EEZ o higijeni hrane u odnosu na prijevoz morem rasutih tekućih ulja i masti (2), kako bi se uzeo u obzir znanstveni napredak. |
(2) |
Na temelju ocjena koje je proveo Znanstveni odbor za hranu, a posebno na temelju njegova mišljenja od 20. rujna 1996., kako je izmijenjeno 12. lipnja 1997. (107. plenarno zasjedanje), te ažuriranog mišljenja od 4. travnja 2003. o potencijalnom riziku po zdravlje ljudi koji proizlazi iz prijevoza u brodskim spremnicima ulja i masti od tvari koje su predložene kao prihvatljivi prethodni tereti, potrebno je izmijeniti popis prihvatljivih prethodnih tereta utvrđen u Prilogu Direktivi 96/3/EZ. |
(3) |
U slučaju cikloheksanola, 2,3-butandiola, izo-butanola i nonana, raspoložive informacije su bile nedovoljne ili su zahtijevale dodatna pojašnjenja kako bi se omogućila valjana znanstvena procjena toksikoloških svojstava te Znanstveni odbor za hranu nije mogao provesti zatražena ocjenjivanja. Ove je tvari Znanstveni odbor za hranu smatrao neprihvatljivim prethodnim teretima i stoga ih treba ukloniti s popisa prihvatljivih prethodnih tereta. |
(4) |
U slučaju metilnih estera masnih kiselina (laurata, palmitata, stearata, oleata), octenog anhidrida, amonijevog polifosfata, propilen tetramera, propilnog alkohola i natrijevog silikata, s obzirom na raspoložive podatke, procjena Znanstvenog odbora za hranu dovela je do prihvaćanja tih tvari kao prethodnih tereta. Te tvari stoga treba dodati popisu prihvatljivih prethodnih tereta. |
(5) |
U slučaju izo-dekanola, izo-nonanola, izo-oktanola, montana voska, parafinskog voska i bijelih mineralnih ulja, raspoložive informacije bile su nedovoljne za provedbu potpunog ocjenjivanja. Međutim, prema mišljenju Znanstvenog odbora za hranu, ove se tvari mogu smatrati privremeno prihvatljivima kao prethodni tereti, uzimajući u obzir njihov malo vjerojatan genotoksični potencijal, njihovo lako uklanjanje postupcima čišćenja spremnika i vrlo male ostatke koji se očekuju kao posljedica tih čimbenika i njihovog vjerojatnog razrjeđenja. |
(6) |
Te privremeno prihvatljive tvari treba ponovno procijeniti na temelju novih znanstvenih podataka te, prema potrebi, preispitati Prilog unutar odgovarajućeg razdoblja. Podatke potrebne za gore navedeno ocjenjivanje trebaju posebno pružiti relevantni subjekti u poslovanju s hranom. |
(7) |
Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Prilog Direktivi 96/3/EZ zamjenjuje se Prilogom ovoj Direktivi.
Članak 2.
Tvari izo-dekanol, izo-nonanol, izo-oktanol, montana vosak, parafinski vosak i bijela mineralna ulja ponovo se procjenjuju na temelju novih znanstvenih podataka, a Prilog se, prema potrebi, preispituje do 31. prosinca 2006.
Članak 3.
Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 1. lipnja 2004. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.
Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.
Članak 4.
Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 5.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 15. siječnja 2004.
Za Komisiju
David BYRNE
Član Komisije
(1) SL L 175, 19.7.1993., str. 1.
(2) SL L 21, 27.1.1996., str. 42.
PRILOG
„PRILOG
POPIS PRIHVATLJIVIH PRETHODNIH TERETA
Tvar (sinonimi) |
CAS br. |
Octena kiselina |
64-19-7 |
Octeni anhidrid (etanolni anhidrid) |
108-24-7 |
Aceton (dimetilketon; 2-propanon) |
67-64-1 |
Kisela ulja i destilati masnih kiselina – iz biljnih ulja i masti i/ili njihovih mješavina i iz životinjskih masti i ulja te masti i ulja morskih životinja |
|
Amonijev hidroksid (amonijev hidrat; otopina amonijaka; aqua ammonia) |
1336-21-6 |
Amonijev polifosfat |
68333-79-9 10124-31-9 |
Životinjska ulja i masti, ulja i masti morskih životinja i biljna i hidrogenizirana ulja i masti (osim ulja ljuske indijskog oraha i sirovog ulja četinjača) |
|
Pčelinji vosak (bijeli i žuti) |
8006-40-4 8012-89-3 |
Benzilni alkohol (samo farmaceutske čistoće i čistoće za reagense) |
100-51-6 |
Butil acetati (n-; sec-; terc-) |
123-86-4 105-46-4 540-88-5 |
Otopina kalcijevog klorida prihvatljiva je kao prethodni teret samo ako se njoj neposredno prethodni teret nalazi na popisu i nije slično ograničen. |
10043-52-4 |
Kalcijev lignosulfonat |
8061-52-7 |
Candelilla vosak |
8006-44-8 |
Karnauba vosak– (brazilski vosak) |
8015-86-9 |
Cikloheksan (heksametilen; heksanaften; heksalhidrobenzen) |
110-82-7 |
Epoksidirano sojino ulje (s minimalno 7 % - maksimalno 8 % sadržaja oksirana kisika) |
8013-07-8 |
Etanol (etilni alkohol) |
64-17-5 |
Etil acetat (octeni eter, octeni ester, octena nafta) |
141-78-6 |
2-etilheksanol (2-etilheksil alkohol) |
104-76-7 |
Masne kiseline: |
|
Arahidonska kiselina (eikozanska kiselina) |
506-30-9 |
Behenska kiselina (dokozanska kiselina) |
112-85-6 |
Maslačna kiselina (n-butirična kiselina; butanska kiselina; etil octena kiselina; propil mravlja kiselina) |
107-92-6 |
Kaprinska kiselina (n-dekanska kiselina) |
334-48-5 |
Kapronska kiselina (n-heksanska kiselina) |
142-61-1 |
Kaprilna kiselina (n-oktanska kiselina) |
124-07-2 |
Eruka kiselina (cis-13-dokozenska kiselina) |
112-86-7 |
Heptanska kiselina (n-heptanska kiselina) |
111-14-8 |
Laurinska kiselina (n-dodekanska kiselina) |
143-07-7 |
Lauroleinska kiselina (dodecenska kiselina) |
4998-71-4 |
Linolna kiselina (9,12-oktadekadienska kiselina) |
60-33-3 |
Linolenska kiselina (9,12,15-oktadekatrienska kiselina) |
463-40-1 |
Miristinska kiselina (n-tetradekanska kiselina) |
544-63-8 |
Miristoleinska kiselina (n-tetradecenska kiselina) |
544-64-9 |
Oleinska kiselina (n-oktadecenska kiselina) |
112-80-1 |
Palmitinska kiselina (n-heksadekanska kiselina) |
57-10-3 |
Palmitoleinska kiselina (cis-9-heksadecenska kiselina) |
373-49-9 |
Pelargonska kiselina (n-nonanska kiselina) |
112-05-0 |
Ricinoleinska kiselina (cis-12-hidroksi oktadek-9-enska kiselina; kiselina ricinusova ulja) |
141-22-0 |
Stearinska kiselina (n-oktadekanska kiselina) |
57-11-4 |
Valerenska kiselina (n-pentanska kiselina; valerijanska kiselina) |
109-52-4 |
Masni alkoholi: |
|
Butilni alkohol (1-butanol; butirni alkohol) |
71-36-3 |
Kaprolni alkohol (1-heksanol; heksil alkohol) |
111-27-3 |
Kaprilni alkohol (1-n-oktanol; heptil karbinol) |
111-87-5 |
Cetilni alkohol (alkohol C-16; 1-heksadekanol; cetilni alkohol; palmitilni alkohol, n-primarni heksadecilni alkohol) |
36653-82-4 |
Decilni alkohol (1-dekanol) |
112-30-1 |
Enantilni alkohol (1-heptanol; heptilni alkohol) |
111-70-6 |
Laurilni alkohol (n-dodekanol; dodecilni alkohol) |
112-53-8 |
Miristilni alkohol (1-tetradekanol; tetradekanol) |
112-72-1 |
Nonilni alkohol (1-nonanol; pelargonski alkohol; oktil karbinol) |
143-08-8 |
Oleilni alkohol (oktadecenol) |
143-28-2 |
Stearilni alkohol (1-oktadekanol) |
112-92-5 |
Tridecilni alkohol (1-tridekanol) |
27458-92-0 112-70-9 |
Mješavine masnih alkohola: |
|
Laurilni miristilni alkohol (C12-C14) |
|
Cetilni stearilni alkohol (C16-C18) |
|
Esteri masnih kiselina – bilo koji ester proizveden kombinacijom gore navedenih masnih kiselina s bilo kojim od gore navedenih masnih alkohola. Primjeri su butil miristrat, oleil palmitat i cetil stearat |
|
Metilni esteri masnih kiselina: |
|
Metil laurat (metil dodekanoat) |
111-82-0 |
Metil palmitat (metil eksadekanoat) |
112-39-0 |
Metil stearat (metil oktadekanoat) |
112-61-8 |
Metil oleat (metil oktadecenoat) |
112-62-9 |
Mravlja kiselina (metanojska kiselina; vodikova karboksilna kiselina) |
64-18-6 |
Glicerin (glicerol; glicerin) |
56-81-5 |
Glikoli: |
|
Butandiol |
|
1,3 butandiol (1.3 butilen glikol) |
107-88-0 |
1,4 butandiol (1.4 butilen glikol) |
110-63-4 |
Polipropilen glikol (molekularne težine veće od 400) |
25322-69-4 |
Propilen glikol (1.2 propilen glikol; propan-1.2-diol; 1.2-dihidroksipropan; monopropilen glikol (MPG); metil glikol) |
57-55-6 |
1.3-propilen glikol (trimetilen glikol; 1.3-propandiol) |
504-63-2 |
n-heptan |
142-82-5 |
n-heksan (tehničke čistoće) |
110-54-3 64742-49-0 |
izo-butil acetat |
110-19-0 |
izo-dekanol (izodecilni alkohol) |
25339-17-7 |
izo-nonanol (izononilni alkohol) |
27458-94-2 |
izo-oktanol (izooktilni alkohol) |
26952-21-6 |
izo-propanol (izopropilni alkohol; IPA) |
67-63-0 |
Limonen (dipenten) |
138-86-3 |
Otopina magnezijevog klorida |
7786-30-3 |
Metanol (metilni alkohol) |
67-56-1 |
Metil etil keton (2-butanon) |
78-93-3 |
Metil izobutil keton (4-metil-2pentanon) |
108-10-1 |
Metil-terc-butil eter (MBTE) |
1634-04-4 |
Melasa |
57-50-1 |
Montana vosak |
8002-53-7 |
Parafinski vosak |
8002-74-2 63231-60-7 |
Pentan |
109-66-0 |
Fosforna kiselina (ortofosforna kiselina) |
7664-38-2 |
Pitka voda prihvatljiva je kao prethodni teret samo ako se njoj neposredno prethodni teret nalazi na popisu i nije slično ograničen |
|
Kalijev hidroksid (kaustična potaša) prihvatljiv je kao prethodni teret samo ako se njemu neposredno prethodni teret nalazi na popisu i nije slično ograničen |
1310-58-3 |
n-propil acetat |
109-60-4 |
Propilen tetramer |
6842-15-5 |
Propil alkohol (propan-1-ol; 1-propanol) |
71-23-8 |
Natrijev hidroksid (kaustična soda) prihvatljiv je kao prethodni teret samo ako se njemu neposredno prethodni teret nalazi na popisu i nije slično ograničen |
1310-73-2 |
Silicijev dioksid (mikrosilika) |
7631-86-9 |
Natrijev silikat (vodeno staklo) |
1344-09-8 |
Sorbitol (D-sorbitol; heksahidratni alkohol; D-sorbit) |
50-70-4 |
Sumporna kiselina |
7664-93-9 |
Otopina uree i amonijevog nitrata (UAN) |
|
Vinski talog (vinasses, vinaccia, argol, vini, argil, arcilla, weinstein, sirovi vinski kamen, sirovi kalijev bitartrat) |
868-14-4 |
Bijela mineralna ulja |
8042-47-5” |
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
92 |
32004R0641
L 102/14 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
06.04.2004. |
UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 641/2004
od 6. travnja 2004.
o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na zahtjeve za odobrenje nove genetski modificirane hrane i hrane za životinje, obavješćivanje o postojećim proizvodima te slučajnu ili tehnološki neizbježnu prisutnost genetski modificiranog materijala koji je pri procjeni rizika povoljno ocijenjen
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 5. stavak 7., članak 8. stavak 8., članak 17. stavak 7., članak 20. stavak 8. i članak 47. stavak 4.,
nakon savjetovanja s Europskom agencijom za sigurnost hrane u skladu s člankom 5. stavkom 7. i člankom 17. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 1829/2003,
budući da:
(1) |
Uredbom (EZ) br. 1829/2003 utvrđuju se postupci Zajednice za odobrenje i nadzor genetski modificirane hrane i hrane za životinje i za označivanje takve hrane i hrane za životinje. |
(2) |
Potrebno je utvrditi detaljna pravila u pogledu zahtjeva za odobrenje podnesenih u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003. |
(3) |
Dodatno, Uredbom (EZ) br. 1829/2003 utvrđuje se da Europska agencija za sigurnost hrane (Agencija) treba objaviti detaljne smjernice kako bi pomogla podnositelju zahtjeva u pripremi i podnošenju zahtjeva, posebno u pogledu informacija i podataka koje treba dostaviti kako bi dokazao da proizvod udovoljava kriterijima iz članka 4. stavka 1. i članka 16. stavka 1. te uredbe. |
(4) |
Kako bi se osigurao neometan prijelaz na režim utvrđen Uredbom (EZ) br. 1829/2003, prijelazne mjere utvrđene u toj Uredbi u pogledu zahtjeva i obavijesti o proizvodima koji su obuhvaćeni drugim zakonodavstvom Zajednice, trebaju biti podložne provedbenim pravilima. |
(5) |
Također je potrebno utvrditi detaljna pravila o pripremi i dostavi obavijesti o postojećim proizvodima koje se dostavljaju Komisiji na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu proizvoda stavljenih na tržište u Zajednici prije 18. travnja 2004. |
(6) |
Takva pravila trebaju olakšati subjektima zadatak pripreme zahtjeva za odobrenje i pripremu obavijesti o postojećim proizvodima, kao i Agenciji ocjenu takvih zahtjeva i provjeru takvih obavijesti. |
(7) |
Područje primjene Uredbe (EZ) br. 1829/2003 obuhvaća hranu koja se sastoji od genetski modificiranih organizama (GMO), koja ih sadrži ili je od njih proizvedena, kao što su genetski modificirane biljke i mikroorganizmi. Stoga, u interesu dosljednosti zakonodavstva Zajednice, područje primjene ove Uredbe treba također obuhvatiti postojeću hranu koja se sastoji od genetski modificiranih biljaka i mikroorganizama, koja ih sadrži ili je od njih proizvedena. |
(8) |
Područje primjene Uredbe (EZ) br. 1829/2003 obuhvaća hranu za životinje, uključujući dodatke hrani za životinje kako su definirani u Direktivi Vijeća 70/524/EEZ od 23. studenoga 1970. o dodacima hrani za životinje (2) koja se sastoji od GMO-a, koja ih sadrži ili je od njih proizvedena, kao što su genetski modificirane biljke i mikroorganizmi. Stoga, područje primjene ove Uredbe treba također obuhvatiti postojeću hranu za životinje, uključujući dodatke hrani za životinje, koja se sastoji od genetski modificiranih biljaka i mikroorganizama, koja ih sadrži ili je od njih proizvedena. |
(9) |
Područje primjene Uredbe (EZ) br. 1829/2003 ne obuhvaća pomoćna tehnološka sredstva, uključujući enzime koji se koriste kao pomoćna tehnološka sredstva. Stoga, slično tome, područje primjene ove Uredbe ne treba obuhvaćati postojeća pomoćna tehnološka sredstva. |
(10) |
Uredbom (EZ) br. 1829/2003 utvrđuje se da treba usvojiti detaljna pravila za provedbu prijelaznih mjera za slučajnu ili tehnološki neizbježnu prisutnost genetski modificiranog materijala koji je pri procjeni rizika povoljno ocijenjen. U interesu dosljednosti zakonodavstva Zajednice, ta pravila trebaju posebno razjasniti koji je genetski modificirani materijal obuhvaćen takvim prijelaznim mjerama i kako treba primjenjivati prag od 0,5 %. |
(11) |
Potrebna je hitna primjena ove Uredbe budući da se Uredba (EZ) br. 1829/2003 primjenjuje od 18. travnja 2004. |
(12) |
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
Zahtjevi za odobrenje
Članak 1.
Ovim poglavljem se utvrđuju detaljna pravila u pogledu zahtjeva za odobrenje podnesenih u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, uključujući zahtjeve podnesene u skladu s drugim zakonodavstvom Zajednice, koji su preoblikovani ili dopunjeni u skladu s člankom 46. te Uredbe.
ODJELJAK 1.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 5. stavke 3. i 5. i članak 17. stavke 3. i 5. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 i uzimajući u obzir smjernice Europske agencije za sigurnost hrane (Agencije) predviđene u članku 5. stavku 8. i članku 17. stavku 8. te Uredbe, zahtjevi za odobrenje podneseni u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 (zahtjevi) udovoljavaju zahtjevima iz stavaka od 1. do 4. ovog članka i s člancima 3. i 4. ove Uredbe.
2. Prilikom dostavljanja informacija traženih u skladu sa člankom 5. stavkom 3. točkom (b) i člankom 17. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 1829/2003, u zahtjevu se jasno navode proizvodi koje on obuhvaća u skladu s člankom 3. stavkom 1. i člankom 15. stavkom 1. te Uredbe. Ako je zahtjev ograničen na uporabu samo kao hrane ili hrane za životinje, sadržava provjerljivo obrazloženje kojim se pojašnjava zašto odobrenje ne treba obuhvaćati obje uporabe u skladu s člankom 27. Uredbe (EZ) br. 1829/2003.
3. U zahtjevu se jasno navodi koji dijelovi zahtjeva se smatraju povjerljivima, zajedno s provjerljivim obrazloženjem u skladu s člankom 30. Uredbe (EZ) br. 1829/2003. Povjerljivi dijelovi se dostavljaju kao zasebni dokumenti.
4. U zahtjevu se navodi, kod navođenja informacija traženih u skladu s člankom 5. stavkom 3. točkom (c) i člankom 17. stavkom 3. točkom (c) Uredbe (EZ) br. 1829/2003, mogu li se informacije uključene u zahtjevu priopćiti kao takve Međunarodnom mehanizmu za razmjenu informacija o biološkoj sigurnosti u smislu Kartagenskog protokola o biološkoj sigurnosti uz Konvenciju o biološkoj raznolikosti (Kartagenski protokol), odobrenog Odlukom Vijeća 2002/628/EZ (3).
Ako se zahtjev ne može priopćiti kao takav, on uključuje informacije koje su u skladu s Prilogom II. Kartagenskom protokolu i koje Komisija može priopćiti Međunarodnom mehanizmu za razmjenu obavijesti o biološkoj sigurnosti, kako je utvrđeno u članku 44. Uredbe EZ br. 1829/2003 u zasebnom i jasno identificiranom dokumentu.
5. Stavak 4. se ne primjenjuje na zahtjeve koji se odnose samo na hranu i hranu za životinje proizvedenu od genetski modificiranih organizama (GMO) ili koja sadrži sastojke proizvedene od GMO-a.
Članak 3.
1. Zahtjev sadrži sljedeće:
(a) |
plan praćenja iz članka 5. stavka 5. točke (b) i članka 17. stavka 5. točke (b) Uredbe (EZ) br. 1829/2003, uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2002/811/EZ (4); |
(b) |
kod dostave traženih informacija u skladu s člankom 5. stavkom 5. točkom (a) i člankom 17. stavkom 5. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1829/2003, prijedlog za označivanje koji udovoljava zahtjevima Priloga IV. Direktivi 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5); |
(c) |
kod dostave traženih informacija u skladu s člankom 5. stavkom 5. točkom (a) i člankom 17. stavkom 5. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1829/2003, prijedlog jedinstvenog identifikacijskog koda za dotični GMO, dodijeljenog u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 65/2004 (6); |
(d) |
prijedlog za označivanje na svim službenim jezicima Zajednice, ako je potreban prijedlog za posebno označivanje u skladu s člankom 5. stavkom 3. točkama (f) i (g) i člankom 17. stavkom 3. točkama (f) i (g) Uredbe (EZ) br. 1829/2003; |
(e) |
opis metode ili metoda detekcije, uzorkovanja i identifikacije genetske promjene, kako je predviđeno u članku 5. stavku 3. točki (i) i članku 17. stavku 3. točki (i) Uredbe (EZ) br. 1829/2003, u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi; |
(f) |
prijedlog za praćenje nakon stavljanja na tržište u pogledu korištenja hrane za prehranu ljudi ili hrane za životinje za hranidbu životinja, kako je predviđeno u članku 5. stavku 3. točki (k) i članku 17. stavku 3. točki (k) Uredbe (EZ) br. 1829/2003, i u skladu s karakteristikama dotičnih proizvoda, ili provjerljivo obrazloženje o tome da praćenje nakon stavljanja na tržište nije potrebno. |
2. Točke (a), (b) i (c) stavka 1. ne primjenjuju se na zahtjeve koji se odnose samo na hranu i hranu za životinje proizvedenu od GMO-a ili koja sadrži sastojke proizvedene od GMO-a.
Članak 4.
1. Uzorci hrane i hrane za životinje i njihovi kontrolni uzorci koje treba dostaviti u skladu s člankom 5. stavkom 3. točkom (j) i člankom 17. stavkom 3. točkom (j) Uredbe (EZ) br. 1829/2003 moraju biti u skladu sa zahtjevima utvrđenim u prilozima I. i II. ovoj Uredbi.
Zahtjevi su popraćeni informacijama o mjestu gdje se može naći referentni materijal razvijen u skladu s Prilogom II.
2. Sažetak koji se dostavlja u skladu s člankom 5. stavkom 3. točkom (l) i člankom 17. stavkom 3. točkom (l) Uredbe (EZ) br. 1829/2003:
(a) |
dostavlja se u lako razumljivom i čitljivom obliku; |
(b) |
ne sadržava dijelove koji se smatraju povjerljivima. |
ODJELJAK 2.
Članak 5.
1. Ako se zahtjev podnesen u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća (7) preoblikuje u zahtjev u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003, u skladu s člankom 46. stavkom 1. te Uredbe, nadležno nacionalno tijelo države članice u kojoj je zahtjev podnesen, bez odlaganja traži od podnositelja zahtjeva da dostavi potpuni dosje u skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1829/2003.
2. Nacionalno nadležno tijelo:
(a) |
potvrđuje primitak informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva u skladu sa stavkom 1. u roku od 14 dana od dana njegovog primitka. U potvrdi se navodi datum primitka informacija; |
(b) |
obavješćuje Agenciju bez odlaganja; |
(c) |
stavlja na raspolaganje Agenciji zahtjev i informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva u skladu sa stavkom 1.; |
(d) |
prema potrebi, stavlja na raspolaganje Agenciji početni izvještaj o ocjeni utvrđen u članku 6. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 258/97, kao i sve primjedbe ili prigovore koje su mogle uputiti države članice ili Komisija u skladu s člankom 6. stavkom 4. te Uredbe. |
3. Agencija:
(a) |
obavješćuje ostale države članice i Komisiju bez odlaganja da je zahtjev u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 258/97 preoblikovan u zahtjev u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 i stavlja im na raspolaganje zahtjev i sve dodatne informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva; |
(b) |
čini sažetak dosjea iz članka 5. stavka 3. točke (l) Uredbe (EZ) br. 1829/2003 dostupnim javnosti. |
4. Dan primitka zahtjeva za potrebe članka 6. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 je dan kad je Agencija primila informacije iz ovog članka stavka 2. točaka (c) i (d).
5. S preoblikovanim zahtjevom se dalje postupa kao sa svim drugim zahtjevima u skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1829/2003.
Članak 6.
1. Ako se obavijest o proizvodu, uključujući njegovu uporabu kao hrana za životinje, dostavljena u skladu s člankom 13. Direktive 2001/18/EZ, preoblikuje u zahtjev u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003, u skladu s člankom 46. stavkom 3. te Uredbe, nadležno nacionalno tijelo, u smislu Direktive 2001/18/EZ, države članice u kojoj je obavijest dostavljena bez odlaganja traži od podnositelja obavijesti da dostavi potpuni dosje u skladu s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003.
2. Nacionalno nadležno tijelo:
(a) |
potvrđuje primitak informacija koje je dostavio podnositelj obavijesti u skladu sa stavkom 1. u roku od 14 dana od dana njihovog primitka; u potvrdi mora biti naveden datum primitka informacija; |
(b) |
obavješćuje Agenciju bez odlaganja; |
(c) |
stavlja na raspolaganje Agenciji obavijest i informacije koje je podnositelj obavijesti dostavio u skladu sa stavkom 1.; |
(d) |
prema potrebi, stavlja na raspolaganje Agenciji izvješće o ocjeni utvrđeno u članku 14. stavku 2. Direktive 2001/18/EZ. |
3. Agencija:
(a) |
obavješćuje druge države članice i Komisiju bez odlaganja da je obavijest u skladu s člankom 13. Direktive 2001/18/EZ preoblikovana u zahtjev u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 i stavlja im na raspolaganje zahtjev i sve dodatne informacije koje je dostavio podnositelj obavijesti; |
(b) |
čini sažetak dosjea iz članka 17. stavka 3. točke (l) Uredbe (EZ) br. 1829/2003 dostupnim javnosti. |
4. Datum primitka zahtjeva za potrebe članka 18. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 je datum kad je Agencija primila informacije iz točaka (c) i (d) stavka 2. ovog članka.
5. S preoblikovanim zahtjevom se dalje postupa kao sa svim drugim zahtjevima u skladu s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003.
Članak 7.
1. Ako se zahtjev podnesen u skladu s člankom 7. Direktive Vijeća 82/471/EEZ (8) za proizvode proizvedene od GMO-a, preoblikuje u zahtjev u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 u skladu s člankom 46. stavkom 4. te Uredbe, Komisija bez odlaganja traži od podnositelja zahtjeva da dostavi potpuni dosje u skladu s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003.
Podnositelj zahtjeva šalje potpuni dosje državama članicama i Komisiji.
2. Komisija:
(a) |
potvrđuje primitak informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva u skladu sa stavkom 1. u roku od 14 dana od dana njihovog primitka; u potvrdi mora biti naveden datum primitka informacija; |
(b) |
obavješćuje Agenciju bez odlaganja; |
(c) |
stavlja na raspolaganje Agenciji zahtjev i informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva u skladu sa stavkom 1.; |
(d) |
prema potrebi, stavlja na raspolaganje Agenciji dosje predviđen u članku 7. stavku 1. Direktive 82/471/EEZ. |
3. Agencija:
(a) |
stavlja na raspolaganje državama članicama i Komisiji sve dodatne informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva; |
(b) |
čini sažetak dosjea iz članka 17. stavka 3. točke (l) Uredbe (EZ) br. 1829/2003 dostupnim javnosti. |
4. Datum primitka zahtjeva za potrebe članka 18. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 je datum kad je Agencija primila informacije iz točaka (c) i (d) stavka 2. ovog članka.
5. S preoblikovanim zahtjevom se dalje postupa kao sa svim drugim zahtjevima u skladu s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003.
ODJELJAK 3.
Članak 8.
1. Ako se zahtjev podnesen u skladu s člankom 4. Direktive 70/524/EEZ u pogledu proizvoda iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, dopunjava zahtjevom u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 u skladu s člankom 46. stavkom 5. te Uredbe, država članica izvjestitelj bez odlaganja traži od podnositelja zahtjeva da dostavi zaseban zahtjev za odobrenje u skladu s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003.
2. Sa zahtjevom se dalje postupa kao sa svim drugim zahtjevima u skladu s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003.
POGLAVLJE II.
Obavijest o postojećim proizvodima
Članak 9.
U ovom poglavlju se utvrđuju zahtjevi u pogledu pripreme i dostave obavijesti o postojećim proizvodima koji se dostavljaju Komisiji u skladu s člancima 8. i 20. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 i primjenjuje se na postojeće proizvode obuhvaćene tom Uredbom i stavljene na tržište u Zajednici prije 18. travnja 2004.
ODJELJAK 1.
Članak 10.
1. U obavijestima dostavljenim u skladu s člankom 8. stavkom 1. i člankom 20. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1829/2003:
(a) |
jasno su identificirani proizvodi obuhvaćeni u obavijesti, uzimajući u obzir članak 3. stavak 1. i članak 15. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1829/2003; |
(b) |
uključene su relevantne informacije i istraživanja, uključujući, ako su raspoloživa, neovisna i suradnički recenzirana istraživanja kojima se dokazuje da proizvod udovoljava zahtjevima predviđenim u članku 4. stavku 1. ili članku 16. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1829/2003; |
(c) |
jasno se navodi koji dijelovi obavijesti se smatraju povjerljivima, zajedno s provjerljivim obrazloženjem, a te dijelove treba dostaviti kao zasebne dokumente; |
(d) |
uključuje se metoda ili metode detekcije, uzorkovanja i identifikacije genetske promjene u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi; |
(e) |
u skladu s člankom 5. stavkom 3. točkom (j) i člankom 17. stavkom 3. točkom (j) Uredbe (EZ) 1829/2003 dostavljaju se:
|
2. Obavijesti iz stavka 1. dostavljaju se Komisiji prije 18. listopada 2004.
ODJELJAK 2.
Članak 11.
1. Pored zahtjeva iz članka 10., obavijesti o GMO-ima koji su stavljeni na tržište u skladu s dijelom C Direktive Vijeća 90/220/EEZ (9) ili dijelom C Direktive 2001/18/EZ uključuju primjerak odgovarajuće suglasnosti izdane u skladu s tim direktivama.
2. Datum objave u Službenom listu Europske unije Odluke kojom se daje suglasnost u skladu s Direktivom 90/220/EEZ ili Direktivom 2001/18/EZ smatra se datumom kad je proizvod prvi put stavljen na tržište, osim ako podnositelj obavijesti ne dostavi provjerljiv dokaz da je prvi put stavljen na tržište kasnije.
Članak 12.
1. Pored zahtjeva iz članka 10., obavijesti o hrani proizvedenoj od GMO-a koja je stavljena na tržište u skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 258/97 uključuju primjerak originalne obavijesti upućene Komisiji.
2. Datum na dopisu Komisije kojim se originalna obavijest prosljeđuje državama članicama, smatra se datumom kad je proizvod prvi put stavljen na tržište, osim ako podnositelj obavijesti ne dostavi provjerljiv dokaz da je proizvod prvi put stavljen na tržište kasnije.
Članak 13.
1. Pored zahtjeva iz članka 10., obavijesti o genetski modificiranoj hrani koja je stavljena na tržište u skladu s člancima 6. i 7. Uredbe (EZ) br. 258/97 uključuju primjerak odobrenja te hrane.
2. Datumom kad je odobrenje za proizvod stupilo na snagu u skladu s Uredbom (EZ) br. 258/97 smatra se datum kad je prvi put stavljen na tržište, osim ako podnositelj obavijesti ne dostavi provjerljiv dokaz da je proizvod prvi put stavljen na tržište kasnije.
Članak 14.
1. Pored zahtjeva iz članka 10., obavijesti o hrani za životinje proizvedenoj od GMO-a koja je stavljena na tržište u skladu s člancima 3. i 4. Direktive 82/471/EEZ uključuju primjerak odobrenja na razini Zajednice ili, ako je to primjenjivo, odobrenja koje je dala država članica.
2. Datumom kad je odobrenje stupilo na snagu u skladu s Direktivom 82/471/EEZ smatra se datum kad je prvi put stavljen na tržište, osim ako podnositelj obavijesti ne dostavi provjerljiv dokaz da je proizvod prvi put stavljen na tržište kasnije.
Članak 15.
1. Pored zahtjeva iz članka 10., obavijesti o hrani za životinje koja se sastoji od GMO-a, koja ih sadrži ili je od njih proizvedena koja je odobrena u skladu s Direktivom 70/524/EEZ uključuju:
(a) |
identifikaciju dodatka ili dodataka hrani za životinje pomoću broja ili EZ broja, ako je to primjenjivo, kako je utvrđeno u članku 9. točki (l) Direktive 70/524/EEZ; |
(b) |
primjerak odobrenja. |
2. Datumom kad je odobrenje za proizvod stupilo na snagu u skladu s Direktivom 70/524/EEZ smatra se datum kad je proizvod prvi put stavljen na tržište, osim ako podnositelj obavijesti ne dostavi provjerljiv dokaz da je proizvod prvi put stavljen na tržište kasnije.
Članak 16.
Uz zahtjeve iz članka 10., obavijesti o hrani za životinje proizvedenoj od GMO-a koja je zakonito stavljena na tržište u Zajednici, koja nije obuhvaćena člancima 11., 14. i 15. i za koju su GMO bili predmet obavijesti za odobrenje za korištenje kao hrana za životinje u skladu s dijelom C Direktive 2001/18/EZ:
(a) |
sadrže upućivanje na obavijest koja se ocjenjuje dostavljenu u skladu s člankom 13. Direktive 2001/18/EZ; |
(b) |
uključuju izjavu da je proizvod stavljen na tržište prije 18. travnja 2004. |
Članak 17.
Uz zahtjeve iz članka 10., obavijesti za hranu i hranu za životinje proizvedenu od GMO-a koja je zakonito stavljena na tržište u Zajednici i koja nije obuhvaćena člancima 11. i 16. uključuju izjavu da je proizvod stavljen na tržište prije 18. travnja 2004.
POGLAVLJE III.
Prijelazne mjere za slučajnu ili tehnološki neizbježnu prisutnost genetski modificiranog materijala koji je pri procjeni rizika povoljno ocijenjen
Članak 18.
1. Za potrebe provedbe članka 47. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, Komisija18. travnja 2004. objavljuje popis genetski modificiranog materijala koji je Znanstveni odbor Zajednice ili Agencija povoljno ocijenila prije tog datuma, i za koji zahtjev za odobrenje nije bio odbijen u skladu s relevantnim zakonodavstvom Zajednice.
2. U popisu se čini razlika između:
(a) |
materijala u pogledu kojega je Komisija obaviještena od strane zainteresirane stranke da je metoda detekcije javno dostupna; mora biti navedeno gdje je metoda detekcije javno dostupna; |
(b) |
materijala u pogledu kojega Komisija još nije obaviještena da je metoda detekcije javno dostupna. |
Svaka zainteresirana stranka može u svako doba obavijestiti Komisiju da je metoda detekcije za materijal iz prvog podstavka točke (b) javno dostupna, navodeći gdje je metoda detekcije dostupna.
3. Popis iz stavka 1. vodi Komisija. Izmjene popisa mogu nastati posebno zbog:
(a) |
davanja odobrenja ili odbijanja zahtjeva za odobrenje za materijal uključen u popisu, u skladu s relevantnim zakonodavstvom Zajednice; |
(b) |
obavijesti Komisiji, u skladu s člancima 8. ili 20. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, da je materijal uključen u popis zakonito stavljen na tržište u Zajednici prije 18. travnja 2004., ili usvajanja mjere od strane Komisije u skladu s člankom 8. stavkom 6. ili člankom 20. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1829/2003; |
(c) |
informacija koje primi Komisija da je metoda detekcije za materijal koji uključen u popis javno dostupna. |
Informacije o izmjeni popisa navode se u Prilogu popisu.
Članak 19.
1. Prag od 0,5 % predviđen u članku 47. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, primjenjuje se na genetski modificirani materijal uključen u dijelu (a) popisa iz članka 18. stavka 2. ove Uredbe. Ako je utvrđen niži prag u skladu s člankom 47. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, to se navodi na tom popisu.
2. Pragovi predviđeni u članku 47. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 primjenjuju se na sastojke hrane razmatrane pojedinačno ili na hranu koja se sastoji od jednog sastojka te na hranu za životinje i svaku hranu za životinje od koje je sastavljena.
POGLAVLJE IV.
Završna odredba
Članak 20.
Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 18. travnja 2004.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 6. travnja 2004.
Za Komisiju
David BYRNE
Član Komisije
(1) SL L 268, 18.10.2003., str. 1.
(2) SL L 270, 14.12.1970., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1756/2002 (SL L 265, 3.10.2002., str. 1.).
(3) SL L 201, 31.7.2002., str. 48.
(4) SL L 280, 18.10.2002., str. 27.
(5) SL L 106, 17.4.2001., str. 1.
(6) SL L 10, 16.1.2004., str. 5.
(7) SL L 43, 14.2.1997., str. 1.
(8) SL L 213, 21.7.1982., str. 8.
(9) SL L 117, 8.5.1990., str. 15.
PRILOG I.
VALIDACIJA METODE
1. UVOD
A. |
Za potrebe provedbe članka 5. stavka 3. točke (i) i članka 17. stavka 3. točke (i) Uredbe (EZ) br. 1829/2003, ovim Prilogom se utvrđuju tehničke odredbe o vrsti informacija o metodama detekcije koje podnositelj zahtjeva mora dostaviti i koje su potrebne za provjeru preduvjeta za primjerenost metode. To uključuje informacije o metodi kao takvoj i o ispitivanju metode koje je proveo podnositelj zahtjeva. Sve smjernice navedene u ovom Prilogu ili koje je sastavio referentni laboratorij Zajednice (RLZ), RLZ će staviti na raspolaganje. |
B. |
Europska mreža laboratorija za GMO (ENGL) definirala je kriterije prihvatljivosti metode i zahtjeve za učinkovitost metode u dokumentu pod naslovom „Definiranje minimalnih zahtjeva učinkovitosti analitičkih metoda ispitivanja GMO-a”, koji će RLZ staviti na raspolaganje. „Kriteriji prihvatljivosti metode” su kriteriji koji trebaju biti ispunjeni prije nego RLZ započne validaciju bilo koje metode. „Zahtjevima učinkovitosti metode” se utvrđuju minimalni kriteriji učinkovitosti koje metoda mora pokazati po završetku validacijskog ispitivanja koje je proveo RLZ u skladu s međunarodno prihvaćenim tehničkim odredbama i kako bi se potvrdilo da je validirana metoda primjerena za potrebe provedbe Uredbe (EZ) br. 1829/2003. |
C. |
RLZ, uspostavljen na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 i kojem pomaže ENGL, ocjenjivat će dostavljene informacije u pogledu njihove potpunosti i primjerenosti za svrhu. Pri tom će biti uzeti u obzir kriteriji prihvatljivosti metode koje preporuča ENGL, koji su opisani u točki 1.B. |
D. |
Ako dostavljene informacije o metodi budu smatrane odgovarajućima i ako udovoljavaju kriterijima prihvatljivosti metode, RLZ će započeti validacijski postupak za metodu. |
E. |
Validacijski postupak provodit će RLZ u skladu s međunarodno prihvaćenim tehničkim odredbama. |
F. |
RLZ će, zajedno s ENGL-om, dostaviti daljnje informacije o operativnim postupcima validacijskog postupka i staviti dokumente na raspolaganje. |
G. |
RLZ, uz pomoć ENGL-a, ocijenit će rezultate dobivene u validacijskom istraživanju primjerenosti metode za svrhu. Pri tom će se uzeti u obzir zahtjevi učinkovitosti metode kako su opisani u točki 1.B. |
2. INFORMACIJE O METODI
A. Metoda se odnosi na sve metodološke faze potrebne za analizu relevantnog materijala u skladu s člankom 5. stavkom 3. točkom (i) i člankom 17. stavkom 3. točkom (i) Uredbe (EZ) br. 1829/2003.
Za određeni materijal to mora uključivati metode ekstrakcije DNK i naknadnu količinsku kvantifikaciju u sustavu lančane reakcije polimerazom (PCR). U takvom slučaju, cijeli postupak od ekstrakcije do tehnike PCR (ili ekvivalentne) predstavlja metodu. Podnositelj zahtjeva mora dostaviti informacije o cijeloj metodi.
B. Kako je opisano u dokumentu navedenom u točki1.B., ENGL potvrđuje modularnost metode. Prema tom načelu, podnositelj zahtjeva se može pozvati na postojeće metode za određeni modul ili module, ako su dostupne i primjerene. To može biti, na primjer, metoda za ekstrakciju DNK iz određene matrice. U takvom slučaju, podnositelj zahtjeva mora dostaviti podatke o pokusu iz interne validacije, kod koje se modul metode uspješno primjenjuje u kontekstu zahtjeva za odobrenje.
C. Podnositelj zahtjeva mora dokazati da metoda udovoljava sljedećim zahtjevima.
1. |
Metoda mora biti specifična za genetsku promjenu i mora biti funkcionalna samo s GMO ili na proizvodu na bazi GMO-a i nije funkcionalna ako se primijeni na druge već odobrene genetske promjene; inače se metoda ne može primijeniti za nedvojbenu detekciju/identifikaciju/kvantifikaciju. Ovo se dokazuje odabirom neciljanih transgenih odobrenih genetskih promjena i konvencionalnih pandana, u slučaju genetski modificiranih biljaka. Ovo ispitivanje mora uključivati usko povezane genetske promjene, ako je primjereno, i slučajeve kada se zaista ispituju granice detekcije. Isto načelo specifičnosti se mora primjenjivati na proizvode koji se sastoje od GMO-a ili ih sadrže, a koji nisu biljke. |
2. |
Metoda mora biti primjenjiva na uzorke hrane i hrane za životinje, na kontrolne uzorke i referentni materijal, naveden u članku 5. stavku 3. točki (j) i članku 17. stavku 3. točki (j) Uredbe (EZ) br. 1829/2003. |
3. |
Metoda mora biti razvijena uzimajući u obzir sljedeće dokumente, ovisno o slučaju:
|
D. Za potrebe provedbe članka 5. stavka 3. točke (i) i članka 17. stavka 3. točke (i) Uredbe (EZ) br. 1829/2003, podnositelj zahtjeva mora dostaviti:
(a) |
u slučaju zahtjeva za odobrenje koji obuhvaća GMO, proizvode koji se sastoje od GMO-a ili ih sadrže ili proizvode proizvedene od GMO-a, kvantitativnu metodu detekcije GM materijala specifičnu za genetsku promjenu; |
(b) |
dodatno, u slučaju zahtjeva za odobrenje koji obuhvaćaju proizvode proizvedene od GMO-a kod kojih je moguće otkriti genetski modificirani materijal, kvantitativnu metodu detekcije u hrani ili hrani za životinje proizvedenoj od GMO-a specifičnu za genetsku promjenu. |
E. Podnositelj zahtjeva mora dostaviti potpun i detaljan opis metode. Sljedeće stavke moraju biti jasno objašnjene:
1. |
Znanstvena osnova: Pregled načela na temelju kojih metoda funkcionira, kao što su informacije temeljene na molekularnoj biologiji DNK (npr. za PCR u realnom vremenu). Preporuča se navesti upućivanja na relevantne znanstvene publikacije. |
2. |
Područje primjene metode: Navođenje matrice (npr. prerađena hrana, sirovine), vrste uzoraka i raspona postotaka na koje se metoda može primijeniti. |
3. |
Operativne karakteristike metode: Treba jasno navesti potrebnu opremu za primjenu metode, za analizu kao takvu i za pripremu uzorka. Također je potrebno navesti dodatne informacije o svim specifičnim aspektima koji su ključni za primjenu metode. |
4. |
Protokol: Podnositelj zahtjeva mora dostaviti potpuni optimizirani protokol metode. U protokolu moraju biti navedene sve potrebne pojedinosti za prijenos i samostalnu primjenu metode u drugim laboratorijima. Preporuča se koristiti obrazac protokola, koji se može dobiti u RLZ-u. Protokol mora sadržavati pojedinosti o:
|
5. |
Model predviđanja (ili slično) potreban radi interpretacije rezultata i donošenja zaključaka također mora biti detaljno opisan. Treba dostaviti i upute za ispravnu primjenu modela. |
3. INFORMACIJE O ISPITIVANJU METODE KOJE JE PROVEO PODNOSITELJ ZAHTJEVA
A. |
Podnositelj zahtjeva mora dostaviti sve dostupne i relevantne podatke o optimizaciji metode i provedenom ispitivanju. Ovi podaci i rezultati se prezentiraju, ako je to moguće i primjereno, koristeći parametre učinkovitosti koje preporuča ENGL navedene u točki 1.B. Mora se dostaviti sažetak provedenog ispitivanja i glavne rezultate, kao i sve podatke uključujući netipične vrijednosti. RLZ, zajedno s ENGL-om, nastavlja s osiguravanjem dodatnih tehničkih odredbi o primjerenim formatima za te podatke. |
B. |
Dostavljene informacije moraju dokazati robusnost metode za međulaboratorijsku prenosivost. To znači da je metoda morala biti ispitana u najmanje jednom laboratoriju koji je neovisan od laboratorija koji je razvio metodu. Ovo je važan preduvjet za uspjeh validacije metode. |
C. |
Potrebne informacije o razvoju i optimizaciji metode:
|
D. |
Izvješće o ispitivanju. Pored vrijednosti dobivenih za pokazatelje učinkovitosti, moraju biti navedene sljedeće informacije o ispitivanju, prema potrebi:
|
4. UZORCI HRANE I HRANE ZA ŽIVOTINJE I KONTROLNI UZORCI
S ciljem provedbe članka 5. stavka 3. točke (j) i članka 17. stavka 3. točke (j) Uredbe (EZ) 1829/2003, podnositelj zahtjeva mora, zajedno s informacijama navedenim u točkama 1., 2. i 3. ovog Priloga, također dostaviti uzorke hrane i hrane za životinje i njihove kontrolne uzorke čiju vrstu i količini treba propisati RLZ za svaki pojedini zahtjev za odobrenje.
PRILOG II.
REFERENTNI MATERIJAL
Referentni materijal iz članka 5. stavka 3. točke (j) i članka 17. stavka 3. točke (j) Uredbe (EZ) br. 1829/2003 proizvodi se u skladu s međunarodno prihvaćenim tehničkim odredbama kao što su Upute ISO od 30 do 34 (a posebno Uputa ISO 34, u kojoj su navedeni opći zahtjevi za osposobljenost proizvođača referentnog materijala). Referentni materijal mora po mogućnosti biti certificiran, i u tom slučaju, certifikaciju je potrebno provesti u skladu s Uputom ISO 35.
Za provjeru i dodjelu vrijednosti mora se koristiti metoda koja je ispravno validirana (vidjeti ISO/IEC 17025:5.4.5). Mjerne nesigurnosti moraju biti procijenjene u skladu s GUM-om (Uputa ISO za iskazivanje mjerne nesigurnosti pri mjerenju: GUM). Glavne karakteristike ovih međunarodno prihvaćenih tehničkih odredbi dane su u nastavku.
A. |
Pojmovi:
|
B. |
Spremnik RM-a:
|
C. |
Ispitivanje homogenosti:
|
D. |
Ispitivanje stabilnosti:
|
E. |
Karakteristike serije:
|
F. |
Završna pohrana:
|
G. |
Izdavanje certifikata za certificirane referentne materijale:
|
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
104 |
32004D0545
L 241/66 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
08.07.2004. |
ODLUKA KOMISIJE
od 8. srpnja 2004.
o usklađivanju radiofrekvencijskog spektra u području 79 GHz za uporabu automobilske radarske opreme malog dometa u Zajednici
(priopćena pod brojem dokumenta C(2004) 2591)
(Tekst značajan za EGP)
(2004/545/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimaju u obzir Odluku br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru) (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Komisija je u svojoj Komunikaciji Vijeću i Europskom parlamentu od 15. rujna 2003., pod nazivom „Informacijske i komunikacijske tehnologije za sigurna i inteligentna vozila” (2), najavila nakanu da kroz inicijativu e-Sigurnost poboljša sigurnost na cestama u Europi. Takva se poboljšanja mogu posebno postići kroz uporabu novih informacijskih i komunikacijskih tehnologija te inteligentnih sustava za sigurnost na cestama, kao što je automobilska radarska oprema malog dometa (SRR). U svojim zaključcima o sigurnosti na cestama (3) Vijeće je 5. prosinca 2003. također zatražilo poboljšanje sigurnosti vozila kroz promicanje novih tehnologija, kao što je elektronička sigurnost. |
(2) |
Brz i koordiniran razvoj te primjena automobilskih radara malog dometa u Zajednici zahtijevaju dostupnost usklađenih radiofrekvencijskih pojaseva, bez odgode i na stabilnoj osnovi, kako bi se industriji pružila neophodna sigurnost za potrebna ulaganja. |
(3) |
Radi navedenog usklađivanja, 5. kolovoza 2003. Komisija je, u skladu s člankom 4. stavkom 2. Odluke br. 676/2002/EZ, dala nalog (4) Europskoj konferenciji poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) da uskladi radiofrekvencijski spektar i olakša koordinirano uvođenje sustava za automobilske radare malog dometa (SRR). |
(4) |
Kao rezultat navedenog naloga, CEPT je utvrdio, djelujući kroz Odbor za elektroničke komunikacije (ECC), da je radiofrekvencijski pojas u području 79 GHz najpogodniji za dugoročan i trajan razvoj i uporabu radara malog dometa. ECC je zaključio da bi se rad pojasa trebao odvijati bez smetnji i bez zaštite, u skladu s Radijskim propisima koje je usvojila Međunarodna telekomunikacijska unija te u skladu s tehničkim specifikacijama koje je u svojoj odluci od 19. ožujka 2004. utvrdio ECC. |
(5) |
Rezultati rada koji je obavljen na temelju naloga izdanog CEPT-u, a koji se odnosi na utvrđivanje dugoročnog i trajnog pojasa za radare malog dometa, prihvatljivi su i potrebno ih je staviti na raspolaganje Zajednici kako bi se osigurala dostupnost i učinkovita uporaba radiofrekvencijskog spektra koji je nužan za uspostavljanje i djelovanje unutarnjeg tržišta. Stoga je potrebno što prije, a najkasnije do 1. siječnja 2005., omogućiti uporabu radara malog dometa u pojasu 79 GHz s ciljem poticanja industrije na razvoj, proizvodnju i stavljanje na tržište SRR opreme koja će raditi u tom pojasu. |
(6) |
Radari malog dometa trebaju se koristiti uz vođenje računa o zdravlju i sigurnosti korisnika i svih drugih osoba, posebno uzimajući u obzir Preporuku Vijeća 1999/519/EZ od 12. srpnja 1999. o ograničavanju izloženosti stanovništva elektromagnetskim poljima (od 0 do 300 GHz) (5) te članak 3.1. točku (a) Direktive 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi te o uzajamnom priznavanju njihove sukladnosti (6). |
(7) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za radiofrekvencijski spektar, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Svrha ove Odluke je usklađivanje uvjeta za dostupnost i učinkovitu uporabu radiofrekvencijskog pojasa u području 79 GHz za automobilsku radarsku opremu malog dometa.
Članak 2.
Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:
(a) |
„radiofrekvencijski pojas u području 79 GHz” znači frekvencijski pojas od 77 do 81 gigaherca; |
(b) |
„automobilska radarska oprema malog dometa” znači oprema koja cestovnim vozilima omogućava radarske funkcije za izbjegavanje sudara i aplikacije vezane uz sigurnost u prometu; |
(c) |
„bez smetnji i zaštite” znači da za druge korisnike pojasa ne mogu nastati smetnje te da nije moguće tražiti zaštitu od štetnih smetnji koje nastaju od drugih sustava ili službi koje djeluju u tom pojasu. |
Članak 3.
Radiofrekvencijski pojas u području 79 GHz namijenjen je i stavit će se na raspolaganje za automobilsku radarsku opremu malog dometa što prije, a najkasnije do 1. siječnja 2005., bez smetnji i zaštite.
Najveća srednja gustoća snage je – 3 dBm/MHz efektivne izotropno izračene snage (e.i.r.p.), pri čemu najviša granica iznosi 55 dBm e.i.r.p.
Najveća srednja gustoća snage izvan vozila koja nastaje kao rezultat rada radara malog dometa ne smije prelaziti – 9 dBm/MHz e.i.r.p.
Članak 4.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2004.
Za Komisiju
Erkki LIIKANEN
Član Komisije
(1) SL L 108, 24.4.2002., str. 1.
(2) COM(2003) 542.
(3) 15058/03 TRANS 307.
(4) Nalog CEPT-u za usklađivanje radiofrekvencijskog spektra kako bi se olakšalo koordinirano uvođenje automobilskih radarskih sustava malog dometa u EU-u.
(5) SL L 199, 30.7.1999., str. 59.
(6) SL L 91, 7.4.1999., str. 10. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 (SL L 284, 31.10.2003., str. 10.).
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
106 |
32004D0641
L 293/30 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
14.09.2004. |
ODLUKA KOMISIJE
od 14. rujna 2004.
o izmjeni Odluke 2002/627/EZ o osnivanju Europske skupine regulatora za elektroničke komunikacijske mreže i usluge
(Tekst značajan za EGP)
(2004/641/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
budući da:
(1) |
Odlukom Komisije 2002/627/EZ (1) osnovana je Europska skupina regulatora za elektroničke komunikacijske mreže i usluge. |
(2) |
Operativno iskustvo s ovom skupinom istaknulo je potrebu za pojašnjavanjem pitanja u vezi s članstvom u Skupini te za usredotočavanjem rada Skupine na zadatke vezane uz svakodnevan nadzor provedbe novog regulatornog okvira za elektroničke komunikacijske mreže i usluge. |
(3) |
Sve države članice osnovale su regulatorna tijela koja su odgovorna za svakodnevan nadzor nad tržištem elektroničkih komunikacija, |
ODLUČILA JE:
Članak 1.
Odluka 2002/627/EZ mijenja se kako slijedi:
1. |
Članak 2. se briše. |
2. |
U članku 3. dodaje se sljedeći stavak: „Skupina savjetuje i pomaže Komisiji u vezi sa svim pitanjima koja se tiču elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga u sklopu njezine nadležnosti, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Komisije.” |
3. |
Članak 4. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 4. Članstvo 1. Ovu Skupinu čine voditelji nezavisnih državnih regulatornih tijela osnovanih u svakoj državi članici čija je prvenstvena odgovornost nadzor nad svakodnevnim funkcioniranjem tržišta elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga, ili njihovi zastupnici. Iz svake države članice izabire se po jedan član. Komisija je zastupljena na primjerenoj razini i ona osigurava tajništvo Skupine. 2. Relevantna državna tijela iz stavka 1. navedena su u Prilogu. Komisija je dužna kontrolirati navedeni popis s obzirom na bilo kakve promjene u državama članicama u vezi s nazivima ili odgovornostima tih tijela.” |
4. |
Članak 5. mijenja se kako slijedi:
|
5. |
Tekst u Prilogu ovoj Odluci dodaje se kao Prilog. |
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 14. rujna 2004.
Za Komisiju
Olli REHN
Član Komisije
(1) SL L 200, 30.7.2002., str. 38.
ANEXO — PŘÍLOHA — BILAG — ANHANG — ANNEKS — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — PIELIKUMS — PRIEDAS — MELLÉKLET — ANNESS — BIJLAGE — ZAŁĄCZNIK — ANEXO — PRÍLOHA — PRILOGA — LIITE — BILAGA
Popis članova Europske skupine regulatora
Zemlja |
Nacionalno regulatorno tijelo |
Belgique/België |
Institut belge des services postaux et des télécommunications (IBPT) |
Belgisch Instituut voor postdiensten en telecommunicatie (BIPT) |
|
Česká republika |
Český telekomunikační úřad (ČTÚ) |
Danmark |
IT- og Telestyrelsen — National IT and Telecom Agency (NITA) |
Deutschland |
Regulierungsbehörde für Telekommunikation und Post (Reg TP) |
Eesti |
Sideamet (SIDEAMET) |
Ελλάδα |
Εθνική Επιτροπή Τηλεπικοινωνιών και Ταχυδρομείων |
Elláda |
National Telecommunications and Post Commission (EETT) |
España |
Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones (CMT) |
France |
Autorité de Régulation des Télécommunications (ART) |
Ireland |
Commission for Communications Regulation (ComReg) |
Italia |
Autorità per le garanzie nelle comunicazioni (AGCOM) |
Kypros |
Office of the Commissioner of Telecommunications and Postal Regulation (OCTPR) |
Latvija |
Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija (SPRK) |
Lietuva |
Ryšių reguliavimo tarnyba (RRT) |
Luxembourg |
Institut Luxembourgeois de Régulation (ILR) |
Magyarország |
Nemzeti Hírközlési Hatóság (NHH) |
Malta |
Malta Communications Authority (MCA) |
Nederland |
Onafhankelijke Post en Telecommunicatie Autoriteit (OPTA) |
Österreich |
Rundfunk und Telekom Regulierungs-GmbH (RTR) |
Polska |
Urząd Regulacji Telekomunikacji i Poczty (URTiP) |
Portugal |
ICP — Autoridade Nacional de Comunicações (ICP-ANACOM) |
Slovenija |
Agencija za telekomunikacije, radiodifuzijo in pošto Republike Slovenije (ATRP) |
Slovensko |
Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky (TU SR) |
Suomi Finland |
Viestintävirasto Kommunikationsverket (FICORA) |
Sverige |
Post- och telestyrelsen (PTS) |
United Kingdom |
Office of Communications (Ofcom) |
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
109 |
32005R0037
L 010/18 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
12.01.2005. |
UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 37/2005
od 12. siječnja 2005.
o praćenju temperatura u prijevoznim sredstvima i prostorima za skladištenje i čuvanje brzo smrznute hrane namijenjene prehrani ljudi
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/108/EEZ od 21. prosinca 1998. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na brzo smrznutu hranu namijenjenu prehrani ljudi (1), a posebno njezin članak 11.,
budući da:
(1) |
Direktivom Komisije 92/1/EEZ od 13. siječnja 1992. o praćenju temperatura u prijevoznim sredstvima i prostorima za skladištenje i čuvanje brzo smrznute hrane namijenjene prehrani ljudi (2) utvrđuju se zahtjevi za osiguravanje potpunog održavanja temperatura traženih Direktivom 89/108/EEZ. |
(2) |
U trenutku donošenja Direktive Komisije 92/1/EEZ, nije bila utvrđena nijedna europska norma za instrumente za praćenje temperatura u prijevoznim sredstvima i prostorima za skladištenje i čuvanje brzo smrznute hrane. |
(3) |
Europski odbor za normizaciju je 1999. i 2001. godine utvrdio norme za instrumente za bilježenje temperature zraka i termometre. Korištenje tih ujednačenih normi osiguralo bi usklađenost opreme koja se koristi za praćenje temperatura hrane s nizom usklađenih tehničkih zahtjeva. |
(4) |
Kako bi se subjektima olakšala postupna primjena tih mjera, u prijelaznom razdoblju treba dopustiti korištenje mjernih instrumenata instaliranih u skladu sa zakonodavstvom koje je bilo na snazi prije donošenja ove Uredbe. |
(5) |
Direktivom Komisije 92/1/EEZ predviđa se odstupanje u pogledu željezničkog prijevoza brzo smrznute hrane. To odstupanje više nije opravdano i treba ga ukinuti nakon prijelaznog razdoblja. |
(6) |
Nametanje zahtjeva za bilježenje temperatura za male uređaje koji se koriste u maloprodaji bilo bi pretjerano te stoga treba zadržati postojeća odstupanja za rashladne vitrine u maloprodaji i male hladne komore koje se koriste u maloprodaji za čuvanje zaliha. |
(7) |
Preporučljivo je osigurati izravnu primjenu novih normi za mjernu opremu i tehničkih propisa već sadržanih u Direktivi 92/1/EEZ. U interesu dosljednosti i ujednačenosti zakonodavstva Zajednice prikladno je staviti izvan snage Direktivu 92/1/EEZ i zamijeniti je ovom Uredbom. |
(8) |
Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
Ova se Uredba odnosi na praćenje temperatura u prijevoznim sredstvima te prostorima za skladištenje i čuvanje brzo smrznute hrane.
Članak 2.
Praćenje i bilježenje temperatura
1. Sredstva za prijevoz te prostori za skladištenje i čuvanje brzo smrznute hrane moraju biti opremljeni prikladnim instrumentima za bilježenje radi praćenja, u čestim i pravilnim vremenskim razmacima, temperature zraka na kojoj se nalazi brzo smrznuta hrana.
2. Od 1. siječnja 2006. svi mjerni instrumenti koji se koriste u svrhu praćenja temperature, kako je predviđeno u stavku 1., udovoljavaju normama EN 12830, EN 13485 i EN 13486. Subjekti u poslovanju s hranom čuvaju sve relevantne dokumente koji omogućuju provjeru usklađenosti gore navedenih instrumenata s odgovarajućom EN normom.
Međutim, mjerni instrumenti instalirani prije 31. prosinca 2005. u skladu sa zakonodavstvom na snazi prije donošenja ove Uredbe, mogu se i dalje koristiti najkasnije do 31. prosinca 2009.
3. Subjekti u poslovanju s hranom datiraju i čuvaju evidenciju o temperaturama u razdoblju od najmanje jedne godine ili na dulje razdoblje uzimajući u obzir vrstu i rok uporabe brzo smrznute hrane.
Članak 3.
Odstupanja od članka 2.
1. Odstupajući od članka 2., temperatura zraka tijekom čuvanja u rashladnim vitrinama u maloprodaji i tijekom lokalne distribucije mjeri se najmanje jednim lako uočljivim termometrom.
U slučaju otvorenih rashladnih vitrina u maloprodaji:
(a) |
jasno se označuje najviša granica popunjenosti hranom; |
(b) |
termometar prikazuje temperaturu na strani povrata zraka u visini takve oznake. |
2. Nadležno tijelo može odobriti odstupanja od zahtjeva uvrđenog u članku 2. za rashladne komore manje od 10 m3 za čuvanje zaliha u maloprodaji, kako bi se omogućilo mjerenje temperature zraka lako uočljivim termometrom.
Članak 4.
Stavljanje izvan snage
Direktiva 92/1/EEZ se stavlja izvan snage.
Članak 5.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Međutim, u pogledu željezničkog prijevoza, primjenjuje se od 1. siječnja 2006.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 12. siječnja 2005.
Za Komisiju
Markos KYPRIANOU
Član Komisije
(1) SL L 40, 11.2.1989., str. 34. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).
(2) SL L 34, 11.2.1992., str. 30.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
111 |
32005D0050
L 021/15 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
17.01.2005. |
ODLUKA KOMISIJE
od 17. siječnja 2005.
o usklađivanju radiofrekvencijskog spektra u pojasu 24 GHz za vremenski ograničenu uporabu automobilske radarske opreme malog dometa u Zajednici
(priopćena pod brojem dokumenta C(2005) 34)
(Tekst značajan za EGP)
(2005/50/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimaju u obzir Odluku br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru) (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Komisija je u komunikaciji Vijeću i Europskom parlamentu od 2. lipnja 2003. o „Europskom akcijskom programu za sigurnost na cestama – smanjenje broja žrtava nesreća na cestama na pola u Europskoj uniji do 2010.: zajednička odgovornost” (2) utvrdila dosljedan pristup po pitanju sigurnosti na cestama u Europskoj uniji. Nadalje, u svojoj Komunikaciji Vijeću i Europskom parlamentu od 15. rujna 2003. naslova „Informacijske i komunikacijske tehnologije za sigurna i inteligentna vozila” (3), Komisija je najavila namjeru da putem inicijative e-Sigurnost poboljša sigurnost na cestama u Europi korištenjem novih informacijskih i komunikacijskih tehnologija te inteligentnih sustava za sigurnost na cestama, kao što je automobilska radarska oprema malog dometa. U svojim zaključcima o sigurnosti na cestama (4) Komisija je 5. prosinca 2003. također zatražila poboljšanje sigurnosti vozila promicanjem novih tehnologija, kao što je elektronička sigurnost. |
(2) |
Brz i koordiniran razvoj te primjena automobilskih radara malog dometa u Zajednici zahtijevaju dostupnost usklađenog pojasa radiofrekvencijskog spektra za navedenu primjenu u Zajednici, bez odgode i na stabilnoj osnovi, kako bi se industriji pružila neophodna sigurnost za potrebna ulaganja. |
(3) |
Radi navedenog usklađivanja, Komisija je 5. kolovoza 2003. u skladu s člankom 4. stavkom 2. Odluke br. 676/2002/EZ izdala nalog Europskoj konferenciji poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) da uskladi radiofrekvencijski spektar i olakša koordinirano uvođenje automobilskog radara malog dometa. |
(4) |
Kao rezultat navedenog naloga, CEPT je utvrdio da je radiofrekvencijski pojas u području 79 GHz najpogodniji za dugoročan razvoj i uporabu automobilskog radara malog dometa, pri čemu se navedena mjera mora provesti najkasnije do siječnja 2005. Stoga je Komisija donijela Odluku 2004/545/EZ od 8. srpnja 2004. o usklađivanju radiofrekvencijskog spektra u području 79 GHz za uporabu automobilske radarske opreme malog dometa u Zajednici (5). |
(5) |
Međutim, tehnologija automobilskog radara malog dometa u području 79 GHz još je uvijek u razvoju i nije odmah dostupna na ekonomičnoj osnovi, iako se podrazumijeva da će industrija promicati razvoj takve tehnologije kako bi što ranije omogućila njezinu dostupnost. |
(6) |
U svom izvješću Europskoj komisiji od 9. srpnja 2004., u sklopu naloga izdanog 5. kolovoza 2003., CEPT je utvrdio da je radiofrekvencijski spektar u pojasu 24 GHz privremeno rješenje koje će, radi ostvarenja ciljeva inicijative e-Sigurnost, omogućiti rano uvođenje automobilskog radara malog dometa u Zajednicu, budući da se smatra kako je tehnologija dovoljno usavršena za rad u tom pojasu. Stoga bi države članice, u skladu sa svojom posebnom nacionalnom situacijom u vezi s radiofrekvencijskim spektrom, trebale poduzeti odgovarajuće mjere kojima bi na usklađenoj osnovi osigurale da je radiofrekvencijski spektar u dovoljnoj mjeri raspoloživ u radiofrekvencijskom spektru u pojasu 24 GHz (21,65 do 26,65 GHz) te zaštitile od štetnih smetnji postojeće službe koje djeluju u tom pojasu. |
(7) |
U skladu s bilješkom 5.340 Radijskih propisa ITU-a, zabranjene su sve emisije u pojasu od 23,6 to 24,0 GHz kako bi se zaštitila primarna uporaba ovog pojasa za službu radioastronomije, satelitsku službu istraživanja Zemlje i pasivnu službu istraživanja svemira. Zabrana je opravdana činjenicom da ove službe ne mogu tolerirati štetne smetnje izazvane emisijama u pojasu. |
(8) |
Bilješka 5.340 podliježe nacionalnoj provedbi i može se primjenjivati zajedno s člankom 4.4 Radijskih propisa, u skladu s kojima nije moguće dodijeliti nijednu frekvenciju postaji koja odstupa od Radijskih propisa, osim pod izričitim uvjetom da takva postaja, kod takve dodjele frekvencije, ne uzrokuje štetne smetnje za postaju koja radi u skladu s odredbama pravila ITU-a. Stoga je CEPT u svom izvješću Komisiji istaknuo da bilješka 5.340 izričito ne sprečava uprave da koriste pojaseve obuhvaćene fusnotom, pod uvjetom da time ne utječu na službe drugih uprava i ne pokušavaju dobiti međunarodno priznanje za takvu uporabu pod okriljem ITU-a. |
(9) |
Frekvencijski pojas od 23,6 do 24,0 GHz od primarnog je značenja za znanstvene i meteorološke zajednice za mjerenje sadržaja vodene pare, koji je ključan za mjerenja temperature za satelitsku službu istraživanja Zemlje. Ova frekvencija ima posebno važnu ulogu u inicijativi Globalno motrenje okoliša i sigurnost (GMES) koja za cilj ima operativni Europski sustav za upozoravanje. Frekvencijsko područje od 22,21 do 24,00 GHz također je potrebno za mjerenje spektralnih linija amonijaka i vode te službi radioastronomije za neprekidno promatranje. |
(10) |
U Radijskim su propisima ITU-a pojasevi od 21,2 do 23,6 GHz i od 24,5 do 26,5 GHz primarno dodijeljeni nepokretnim službama i u velikoj se mjeri koriste za nepokretno povezivanje za potrebe postojećih 2G i 3G pokretnih mreža vezanih uz infrastrukturu te za razvoj širokopojasnih nepokretnih bežičnih mreža. |
(11) |
Na osnovi studija kompatibilnosti automobilskog radara malog dometa s nepokretnim službama, satelitskom službom istraživanja Zemlje i službom radioastronomije, CEPT je zaključio da će neograničena uporaba automobilskih radarskih sustava malog dometa u radiofrekvencijskom spektru u pojasu 24 GHz uzrokovati neprihvatljive štetne smetnje za postojeće radijske aplikacije koje rade u ovom pojasu. Uzimajući u obzir Radijske propise ITU-a i važnost navedenih službi, svako uvođenje automobilskog radara malog dometa na 24 GHz moguće je samo uz dostatnu zaštitu navedenih službi u pojasu. U tom pogledu, iako je signal koji proizvodi automobilski radar malog dometa izuzetno slab u većem dijelu frekvencijskog područja 24 GHz, važno je u obzir uzeti kumulativni učinak uporabe velikog broja uređaja, koji pojedinačno možda ne uzrokuju štetne smetnje. |
(12) |
Prema CEPT-u, postojeće aplikacije koje rade u pojasu 24 GHz ili njegovoj blizini bile bi u većoj mjeri izložene znatnim razinama štetnih smetnji ako bi došlo do prekoračenja određene razine penetracije vozila koja koriste radiofrekvencijski spektar u pojasu 24 GHz za automobilske radare malog dometa. CEPT je posebno zaključio da bi satelitska služba istraživanja Zemlje i automobilski radari malog dometa mogli zajednički koristiti pojas samo privremeno, ako bi na svakom nacionalnom tržištu postotak vozila opremljenih automobilskim radarom malog dometa u području 24 GHz bio ograničen na 7,0 %. Iako je ovaj postotak izračunan na temelju piksela satelita za istraživanje Zemlje, nacionalna se tržišta koriste kao referenca pomoću koje se izračunava prag, budući da je to najučinkovitije sredstvo za provedbu ovog praćenja. |
(13) |
Nadalje, CEPT je u svom izvješću zaključio da bi u svrhu zaštite zahtjeva nepokretne službe zajednička uporaba s automobilskim radarom malog dometa bila privremeno izvediva ako bi postotak vozila opremljenih automobilskim radarom malog dometa u vidnom polju prijamnika nepokretne službe bio ograničen na manje od 10 %. |
(14) |
Na temelju posla koji je obavio CEPT pretpostavlja se da ne bi trebalo doći do pojavljivanja štetnih smetnji za druge korisnike pojasa ako ukupan broj registriranih vozila koja su stavljena na tržište ili stavljena u uporabu i opremljena automobilskim radarom malog dometa u području 24 GHz ne prekoračuje razinu od 7 % od ukupnog broja vozila u opticaju u svakoj državi članici. |
(15) |
U sadašnjem se trenutku ne očekuje da će se taj prag doseći prije referentnog datuma 30. lipnja 2013. |
(16) |
Nekoliko država članica koristi se radiofrekvencijskim spektrom u pojasu 24 GHz također i za radarsku kontrolu brzine, što doprinosi sigurnosti u prometu. Na temelju studija kompatibilnosti automobilskog radara malog dometa i određenog broja takvih uređaja koji se koriste u Europi, CEPT je zaključio da je kompatibilnost moguće postići pod određenim uvjetima, u prvom redu odvajanjem središnjih frekvencija dvaju sustava za najmanje 25 MHz te uz uvjet da je rizik od štetnih smetnji nizak i da neće prouzročiti netočna mjerenja brzine. Proizvođači vozila koja se koriste automobilskim radarskim sustavom malog dometa također su se obvezali da će nastaviti poduzimati odgovarajuće korake kojima će osigurati minimalan rizik od smetnji za radare za mjerenje brzine. Pouzdanost radarske opreme za mjerenje brzine stoga neće u znatnoj mjeri ovisiti o radu automobilskog radara malog dometa. |
(17) |
Neke će države članice u budućnosti koristi pojas od 21,4 do 22,0 GHz za satelitsku službu radiodifuzije u smjeru svemir-Zemlja. Na osnovi studija kompatibilnosti, nadležne nacionalne uprave zaključile su da ne postoje problemi vezani uz kompatibilnost ako su emisije automobilskog radara malog dometa ograničene na najviše – 61,3 dBm/MHz za frekvencije ispod 22 GHz. |
(18) |
Uz pomoć država članica Komisija treba stalno nadzirati gore navedene pretpostavke i mjere opreza na objektivan i razmjeran način, kako bi prije referentnog datuma na temelju konkretnih dokaza ocijenila je li na nekom nacionalnom tržištu prekoračen prag od 7 %, jesu li prouzročene ili postoji li vjerojatnost da će ubrzo biti prouzročene štetne smetnje drugim korisnicima pojasa zbog prekoračenja praga od 7 % na nekom nacionalnom tržištu, ili je li došlo do pojave štetnih smetnji za druge korisnike pojasa, čak i ispod praga. |
(19) |
Stoga, na temelju podataka koji postanu dostupni u okviru procesa revizije, izmjene sadašnje Odluke mogu postati neophodne, posebno kako bi se osigurao izostanak štetnih smetnji prouzročenih drugim korisnicima pojasa. |
(20) |
Sukladno tomu, ako se u bilo kojem trenutku pokaže da je neka od gore navedenih pretpostavki nevažeća, ne može se očekivati daljnja raspoloživost pojasa 24 GHz za automobilski radar malog dometa do referentnog datuma. |
(21) |
Kako bi lakše i učinkovitije pratile uporabu pojasa 24 GHz i provodile proces revizije, države članice mogu odlučiti na neposredniji način zatražiti od proizvođača i uvoznika podatke potrebne za proces revizije. |
(22) |
U skladu s izvješćem CEPT-a, zajedničko djelovanje automobilskog radara malog dometa i službe radioastronomije unutar pojasa od 22,21 do 24,00 GHz moglo bi dovesti do štetnih smetnji za potonju ako je vozilima koja su opremljena radarom malog dometa dozvoljeno da nesmetano djeluju unutar određene udaljenosti od pojedinačne radioastronomske postaje. Stoga, imajući na umu da je Direktivom 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi te o uzajamnom priznavanju njihove sukladnosti (6) predviđeno da radijska oprema mora biti izrađena na način kojim će se izbjeći štetne smetnje, potrebno je isključiti automobilske radarske sustave malog dometa koji djeluju u pojasevima koje koristi služba radioastronomije u području od 22,21 do 24,00 GHz tijekom kretanja kroz ova područja. Nacionalne uprave trebaju utvrditi i opravdati odgovarajuće radioastronomske postaje i njihove pripadajuće zone zabrane. |
(23) |
Isključivanje je najučinkovitije i najpouzdanije ako se obavlja automatski. Međutim, kako bi se omogućilo rano uvođenje automobilskog radara malog dometa u području 24 GHz, može se dozvoliti ograničeni broj odašiljača s ručnim isključivanjem jer se očekuje da će, uz tako ograničenu uporabu, vjerojatnost pojave štetnih smetnji za radioastronomsku službu ostati mala. |
(24) |
Privremeno uvođenje automobilskog radara malog dometa u radiofrekvencijskom spektru u pojasu 24 GHz je izuzetak i ne smije se smatrati presedanom za moguće uvođenje drugih vrsta aplikacija u pojaseve na koje se primjenjuje bilješka 5.340 Radijskih propisa ITU-a, bilo da se radi o privremenoj ili trajnoj uporabi. Štoviše, automobilski radar malog dometa ne smije se smatrati službom zaštite i sigurnosti života u smislu Radijskih propisa ITU-a te mora raditi bez smetnji i zaštite. Nadalje, automobilski radar malog dometa ne bi trebao sprečavati budući razvoj aplikacija koje se koriste pojasom 24 GHz i koje su zaštićene fusnotom 5.340. |
(25) |
Stavljanje na tržište i rad opreme za automobilski radar malog dometa u području 24 GHz, bilo samostalno ili naknadnom ugradnjom u vozila koja su već na tržištu, ne bi bilo u skladu s ciljem izbjegavanja štetnih smetnji za postojeće radijske aplikacije koje rade u ovom pojasu, budući da bi to moglo dovesti do nekontroliranog širenja takve opreme. Nasuprot tome, uporabu automobilskih radarskih sustava malog dometa u pojasu 24 GHz bilo bi jednostavnije kontrolirati isključivo kao dio složene integracije elektroničke opreme, automobilskog oblikovanja i paketa programske opreme vozila te kao dio opreme izvorno ugrađene u novo vozilo ili kao zamjenu za izvorno ugrađenu automobilsku radarsku opremu malog dometa. |
(26) |
Ova će se Odluka primjenjivati uzimajući u obzir i ne dovodeći u pitanje Direktivu Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa motornih vozila i njihovih prikolica (7) te na Direktivu 1999/5/EZ. |
(27) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za radiofrekvencijski spektar, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Svrha ove Odluke je usklađivanje uvjeta za dostupnost i učinkovitu uporabu radiofrekvencijskog spektra u pojasu 24 GHz za automobilsku radarsku opremu malog dometa.
Članak 2.
Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:
1. |
„radiofrekvencijski spektar u pojasu 24 GHz” znači frekvencijski pojas 24,15 +/– 2,50 GHz; |
2. |
„automobilska radarska oprema malog dometa” znači oprema koja cestovnim vozilima omogućava radarske funkcije za izbjegavanje sudara i aplikacije vezane uz sigurnost u prometu; |
3. |
„automobilska radarska oprema malog dometa koja je stavljena u uporabu u Zajednici” znači automobilska radarska oprema malog dometa koja je izvorno ugrađena ili koja zamjenjuje izvorno ugrađenu opremu u vozilu koje je registrirano ili će biti registrirano, stavljeno na tržište ili stavljeno u uporabu u Zajednici; |
4. |
„bez smetnji i zaštite” znači da za druge korisnike pojasa ne mogu nastati smetnje te da se ne može tražiti zaštita od štetnih smetnji koje nastaju od drugih sustava ili službi koje djeluju u tom pojasu; |
5. |
„referentni datum” znači 30. lipnja 2013.; |
6. |
„datum prijelaza” znači 30. lipnja 2007.; |
7. |
„vozilo” znači svako vozilo u skladu s definicijom iz članka 2. Direktive 70/156/EEZ; |
8. |
„isključenje” znači prekid emisije automobilske radarske opreme malog dometa; |
9. |
„zona zabrane” znači područje oko radioastronomske postaje definirano polumjerom koji odgovara određenoj udaljenost od postaje; |
10. |
„radni ciklus” znači udio vremena tijekom kojeg oprema aktivno odašilje u bilo kojem razdoblju od jednog sata. |
Članak 3.
Radiofrekvencijski spektar u pojasu 24 GHz dodjeljuje se i što prije stavlja na raspolaganje, a najkasnije do 1. srpnja 2005., bez smetnji i zaštite, za automobilsku radarsku opremu malog dometa koja je stavljena u uporabu u Zajednici i koja je u skladu s uvjetima predviđenim člancima 4. i 6.
Radiofrekvencijski spektar u pojasu 24 GHz ostaje dostupan do referentnog datuma u skladu s odredbama članka 5.
Nakon tog datuma radiofrekvencijski spektar u pojasu 24 GHz prestaje biti dostupan za automobilsku radarsku opremu malog dometa koja je ugrađena u bilo koje vozilo, osim ako je takva oprema bila izvorno ugrađena u vozilo ili zamjenjuje izvorno ugrađenu opremu u vozilu koje je registrirano, stavljeno na tržište ili stavljeno u uporabu u Zajednici prije tog datuma.
Članak 4.
Radiofrekvencijski spektar u pojasu 24 GHz dostupan je za širokopojasni dio automobilske radarske opreme malog dometa čija je najveća srednja gustoća snage – 41,3 dBm/MHz efektivne izotropno izračene snage (e.i.r.p.), a vršna gustoća snage 0 dBm/50MHz e.i.r.p., osim za frekvencije ispod 22 GHz kod kojih je najveća srednja gustoća snage ograničena na – 61,3 dBm/MHz e.i.r.p.
Radiofrekvencijski spektar u pojasu od 24,05 do 24,25 GHz dodjeljuje se za uskopojasnu vrstu/komponentu emisije, koja se može sastojati od nemoduliranog nositelja s najvećom vršnom snagom od 20 dBm e.i.r.p. i radnim ciklusom ograničenim na 10 % za vršne emisije veće od – 10 dBm e.i.r.p.
Emisije automobilske radarske opreme malog dometa unutar pojasa 23,6-24,0 GHz ili pod kutom od 30° ili više u odnosu na vodoravnu ravninu moraju se smanjiti za najmanje 25 dB ako je oprema stavljena na tržište prije 2010., a nakon toga za najmanje 30 dB.
Članak 5.
1. Aktivno će se pratiti stalna dostupnost radiofrekvencijskog spektra u pojasu 24 GHz za primjenu automobilskog radara malog dometa kako bi se osigurala valjanost glavne pretpostavke za otvaranje ovog pojasa za takve sustave, a to je da ne smije doći do pojave štetnih smetnji za druge korisnike pojasa, osobito pravovremenom provjerom:
(a) |
ukupnog broja vozila koja su registrirana, stavljena na tržište ili stavljena u uporabu i opremljena automobilskim radarom malog dometa u području 24 GHz u svakoj od država članica kako bi se potvrdilo da navedeni broj ne prekoračuje razinu od 7 % od ukupnog broja vozila u opticaju u svakoj od država članica; |
(b) |
jesu li države članice ili proizvođači i uvoznici dostavili odgovarajuće podatke u vezi s brojem vozila opremljenih radarom malog dometa u pojasu 24 GHz u svrhu praćenja učinkovite uporabe pojasa 24 GHz za automobilsku radarsku opremu malog dometa; |
(c) |
uzrokuje li ili postoji li mogućnost da će pojedinačna ili kumulativna uporaba automobilskog radara malog dometa u pojasu 24 GHz ubrzo prouzročiti štetne smetnje drugim korisnicima pojasa 24 GHz ili susjednim pojasevima u najmanje jednoj državi članici, bez obzira je li dosegnut prag iz točke (a) ili ne; |
(d) |
daljnju primjenjivost referentnog datuma. |
2. Osim procesa revizije iz stavka 1., provest će se i temeljna revizija najkasnije do 31. prosinca 2009. kako bi se utvrdio daljnji značaj početnih pretpostavki o djelovanju automobilskog radara malog dometa u radiofrekvencijskom spektru u pojasu 24 GHz te kako bi se utvrdilo napreduje li razvoj tehnologije automobilskog radara malog dometa u pojasu 79 GHz na način kojim će se osigurati raspoloživost aplikacija za automobilski radar malog dometa u ovom pojasu radiofrekvencijskog spektra do 1. srpnja 2013.
3. Temeljnu reviziju može uz opravdani zahtjev potaknuti član Odbora za radiofrekvencijski spektar ili sama Komisija.
4. Države članice pomažu Komisiji pri provedbi revizija iz stavaka 1. i 2. tako što će osigurati pravovremeno prikupljanje i dostavu informacija Komisiji, a posebno informacija navedenih u Prilogu.
Članak 6.
1. Automobilska radarska oprema malog dometa koja je ugrađena u vozilo smije raditi samo kada je vozilo u aktivnom stanju.
2. Automobilska radarska oprema malog dometa koja je stavljena u uporabu u Zajednici mora osigurati zaštitu radioastronomskih postaja koje rade u pojasu radiofrekvencijskog spektra od 22,21 do 24,00 GHz i koje su definirane u članku 7. automatskim isključivanjem u utvrđenoj zoni zabrane ili na neki drugi način kojim se osigurava jednaka razina zaštite ovih postaja bez posredovanja vozača.
3. Iznimno od odredaba stavka 2., prihvaća se ručno isključivanje automobilske radarske opreme malog dometa koja je stavljena u uporabu u Zajednici i koja radi u radiofrekvencijskom spektru u pojasu 24 GHz prije datuma prijelaza.
Članak 7.
Svaka će država članica utvrđuje odgovarajuće nacionalne radioastronomske postaje koje je potrebno zaštiti na svom području u skladu s člankom 6. stavkom 2. te svojstva zona zabrane koje pripadaju odgovarajućoj stanici. Obavijest o tim informacijama, zajedno s odgovarajućim obrazloženjem, šalje se Komisiji u roku od šest mjeseci od donošenja ove Odluke i objavljuje u Službenom listu Europske unije.
Članak 8.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. siječnja 2005.
Za Komisiju
Viviane REDING
Članica Komisije
(1) SL L 108, 24.4.2002., str. 1.
(2) COM(2003) 311.
(3) COM(2003) 542.
(4) Zaključci Vijeća Europske unije o sigurnosti na cestama, 15058/03 TRANS 307.
(5) SL L 241, 13.7.2004., str. 66.
(6) SL L 91, 7.4.1999., str. 10. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).
(7) SL L 42, 23.2.1970., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2004/104/EZ (SL L 337, 13.11.2004., str. 13.).
PRILOG
Informacije potrebne za praćenje uporabe radiofrekvencijskog spektra u pojasu 24 GHz za automobilski radar malog dometa
U ovom su Prilogu utvrđeni podaci potrebni za provjeru stope penetracije vozila opremljenih automobilskim radarom malog dometa u svakoj od država članica Europske unije u skladu s člankom 5. Ovi se podaci koriste za izračun udjela vozila opremljenih radarom kratkog dometa koji koristi radiofrekvencijski spektar u pojasu 24 GHz u ukupnom broju vozila koja su u opticaju u svakoj od država članica.
Sljedeći se podaci prikupljaju na godišnjoj osnovi:
(1) |
broj vozila koja su opremljena radarom malog dometa koji koristi radiofrekvencijski spektar u pojasu 24 GHz i koja su proizvedena i/ili stavljena na tržište i/ili registrirana prvi put u Zajednici u referentnoj godini; |
(2) |
broj vozila koja su opremljena radarom malog dometa koji koristi radiofrekvencijski spektar u pojasu 24 GHz i koja su uvezena u Zajednicu u referentnoj godini; |
(3) |
ukupan broj vozila u opticaju u referentnoj godini. |
Svi podaci moraju biti popraćeni ocjenom nesigurnosti u vezi s informacijama.
Uz gore navedene podatke, potrebno je pravovremeno dostaviti sve druge važne informacije koje bi pomogle Komisiji da zadrži odgovarajući pregled nad stalnom uporabom radiofrekvencijskog spektra u pojasu 24 GHz za automobilske radarske uređaje malog dometa, uključujući informacije o:
— |
sadašnjim i budućim tržišnim trendovima, kako u Zajednici, tako i izvan nje, |
— |
prodaji na tržištima rezervnih dijelova i opreme i naknadnoj ugradnji opreme, |
— |
stanju napredovanja alternativnih tehnologija, a posebno automobilskih radara malog dometa u radiofrekvencijskom spektru u pojasu 79 GHz u skladu s Odlukom 2004/545/EZ. |
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
117 |
32005D0053
L 022/14 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
25.01.2005. |
ODLUKA KOMISIJE
od 25. siječnja 2005.
o primjeni članka 3. stavka 3. točke (e) Direktive 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća na radijsku opremu namijenjenu za uključivanje u sustav automatske identifikacije brodova (AIS)
(priopćena pod brojem dokumenta C(2005) 110)
(Tekst značajan za EGP)
(2005/53/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi i o uzajamnom priznavanju njihove usklađenosti (1), a posebno njezin članak 3. stavak 3. točku (e),
budući da:
(1) |
Brojne su države članice uvele ili namjeravaju uvesti zajednička sigurnosna načela i pravila za opremu za sustav automatske identifikacije brodova (AIS) na koju se ne primjenjuju zahtjevi za prijevoz iz poglavlja V. Međunarodne konvencije o zaštiti ljudskog života na moru iz 1974. (SOLAS). |
(2) |
Usklađivanje radioslužbi pridonosi sigurnijoj plovidbi plovila koja nisu obuhvaćena SOLAS-om, a posebno u situacijama pogibelji i sigurnosti, te stoga države članice pozivaju plovila da se uključe u AIS. |
(3) |
AIS je opisan u Pravilu 19 u poglavlju V. – Zahtjevi za prijenos brodskih navigacijskih sustava i opreme SOLAS-a Međunarodne pomorske organizacije (IMO). |
(4) |
Radijskim propisima Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU) AIS-u su za uporabu dodijeljene određene frekvencije: 161.975 (AIS1) i 162.025 (AIS2) MHz. Druge frekvencije dodijeljene za pomorske komunikacije mogu se također staviti na raspolaganje za potrebe AIS-a. Cjelokupna radijska oprema koja radi na tim frekvencijama trebala bi se podudarati s uporabom kojoj su ove frekvencije namijenjene i trebala bi osigurati opravdano jamstvo da će u trenutku rada pravilno funkcionirati. |
(5) |
Područje primjene Odluke Komisije 2003/213/EZ od 25. ožujka 2003. o primjeni članka 3. stavka 3. točke (e) Direktive 1999/5/EZ na pomorsku komunikacijsku opremu namijenjenu za uporabu na plovilima koja nisu obuhvaćena SOLAS-om i namijenjenu za uključivanje u sustav automatske identifikacije brodova (AIS) (2) ograničeno je na opremu namijenjenu za uporabu na plovilima koja nisu obuhvaćena SOLAS-om. Smatra se da je visoku razinu sigurnosti moguće postići samo ako cjelokupna oprema koja se koristi na plovilima koja nisu obuhvaćena SOLAS-om i pripadajuće kopnene postaje koje su uključene u sustave AIS-a funkcioniraju pravilno. Stoga bi se isti zahtjevi trebali primjenjivati na sve postaje AIS-a. |
(6) |
U svrhu pravne jasnoće i transparentnosti potrebno je zamijeniti Odluku 2003/213/EZ. |
(7) |
Ova bi se odluka trebala primjenjivati tek po isteku vremena koje će proizvođačima omogućiti da svoju proizvodnju opreme prilagode u skladu s novim bitnim zahtjevima. |
(8) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za ocjenjivanje usklađenosti telekomunikacija i odbora za nadzor tržišta, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Radijska oprema koja radi u okviru pomorske pokretne službe definirane u članku 1.28 Radijskih propisa Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU) ili u okviru pomorske pokretne satelitske službe definirane u članku 1.29 Radijskih propisa ITU-a mora biti u skladu s bitnim zahtjevima iz članka 3. stavka 3. točke (e) Direktive 1999/5/EZ.
U tu svrhu, takva oprema mora biti izrađena na način kojim se osigurava njezin pravilan rad u namijenjenom okruženju kada se koristi na plovilima i kopnenim postajama koje nisu obuhvaćene SOLAS-om te mora ispunjavati sve odgovarajuće radne zahtjeve sustava za automatsku identifikaciju brodova (AIS).
Članak 2.
Odluka 2003/213/EZ stavlja se izvan snage s učinkom od datuma iz članka 3.
Članak 3.
Ova se Odluka primjenjuje od 26. srpnja 2005.
Članak 4.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 25. siječnja 2005.
Za Komisiju
Günter VERHEUGEN
Potpredsjednik
(1) SL L 91, 7.4.1999., str. 10. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).
(2) SL L 81, 28.3.2003., str. 46.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
119 |
32005L0027
L 081/44 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
29.03.2005. |
DIREKTIVA KOMISIJE 2005/27/EZ
od 29. ožujka 2005.
o izmjeni, radi prilagodbe tehničkom napretku, Direktive 2003/97/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa uređaja za neizravno gledanje i vozila opremljena tim uređajima
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica (1), a posebno njezin članak 13. stavak 2.,
uzimajući u obzir Direktivu 2003/97/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. studenoga 2003. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju tipa uređaja za neizravno gledanje i vozila opremljena tim uređajima, o izmjeni Direktive 70/156/EEZ i stavljanju izvan snage Direktive 71/127/EEZ (2), a posebno njezin članak 2.,
budući da:
(1) |
Direktiva 2003/97/EZ jedna je od zasebnih direktiva u smislu homologacijskog postupka Zajednice kako je određeno Direktivom 70/156/EEZ. Odredbe Direktive 70/156/EEZ u odnosu na sustave vozila, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice shodno tome primjenjuju se i na Direktivu 2003/97/EZ. |
(2) |
Kako bi se smanjio mrtvi kut vozila kategorije N2 mase koja ne prelazi 7,5 tona, potrebno je izmijeniti određene zahtjeve određene u Direktivi 2003/97/EZ. |
(3) |
Od 2003. tehnički napredak s obzirom na retrovizore znatno se ubrzao. Sada je moguće ugraditi širokokutne retrovizore na neka vozila kategorije N2 mase koja ne prelazi 7,5 tona. Stoga je primjereno izmijeniti Direktivu 2003/97/EZ proširenjem obveze da se širokokutna ogledala razreda IV. ugrađuju na ona vozila kategorije N2 koja imaju kabine slične onima vozila kategorije N3. Mogućnost ugradbe blizinskih ogledala razreda V. treba biti prikladan kriterij za razlikovanje dvaju tipova vozila N2. |
(4) |
Vozila s nepromjenjivim kutom naslona sjedala ne mogu zadovoljiti uobičajene zahtjeve. Prema tome za takva vozila treba uvesti faktor korekcije. |
(5) |
Također je primjereno izmijeniti administrativne odredbe za homologaciju uvođenjem razlikovnih brojeva za države članice koje pristupaju Zajednici 1. svibnja 2004. |
(6) |
Mjere propisane ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Odbora za prilagodbu tehničkom napretku uspostavljenog prema članku 13. stavku 1. Direktive 70/156/EEZ, |
DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Prilozi I. i III. Direktivi 2003/97/EZ izmijenjeni su u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.
Članak 2.
1. Države članice najkasnije do 19. listopada 2005. donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst navedenih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine toga upućivanja određuju države članice.
2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
Članak 3.
Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 4.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. ožujka 2005.
Za Komisiju
Günter VERHEUGEN
Potpredsjednik
(1) SL L 42, 23.2.1970., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2004/104/EZ (SL L 337, 13.11.2004., str. 13.).
(2) SL L 25, 29.1.2004., str. 1.
PRILOG
Prilozi I. i III. Direktivi 2003/97/EZ mijenjaju se kako slijedi:
1. |
U Prilogu I. točki 1.1.1.12., nakon prve rečenice umeće se sljedeća nova rečenica: „U slučaju sjedala s nepromjenjivim kutom naslona sjedala, položaj točaka vozačevih očiju treba namjestiti u skladu s odredbama Dodatka 7. ovom Prilogu.” |
2. |
U Dodatku 5. Prilogu I. sljedeće se dodaje nabrajanju razlikovnih brojeva u točki 1.1.: „ ‚8 za Republiku Češku,’, ‚29 za Estoniju,’, ‚49 za Cipar, 32 za Latviju, 36 za Litvu,’, ‚7 za Mađarsku, 50 za Maltu,’, ‚20 za Poljsku,’, ‚26 za Sloveniju, 27 za Slovačku’ ”. |
3. |
U Prilogu I. dodaje se Dodatak 7. kako slijedi: „Dodatak 7. Određivanje točaka vozačevih očiju za sjedala s nepromjenjivim kutom naslona sjedala
|
4. |
U tablici u Prilogu III. i u odjeljku za širokokutne retrovizore razreda IV. za motorna vozila kategorije N2 ≤ 7,5 t, tekst se zamjenjuje sljedećim tekstom: „Obvezan Za obje strane ako se može ugraditi retrovizor razreda V. Neobvezan Za obje strane zajedno ako ne.” |
5. |
U tablici iz Priloga III. i u polju za blizinske retrovizore razreda V. za motorna vozila kategorije N2 ≤ 7,5 t, tekst se zamjenjuje sljedećim tekstom: „Obvezan, vidjeti Prilog III. točke 3.7. i 5.5.5. Jedan na suvozačevoj strani Neobvezan Jedan na vozačevoj strani (oba moraju biti pričvršćena najmanje 2 m iznad tla) Smije se primijeniti tolerancija od + 10 cm.” |
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
123 |
32005D0513
L 187/22 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
11.07.2005. |
ODLUKA KOMISIJE
od 11. srpnja 2005.
o usklađenoj uporabi radiofrekvencijskog spektra u frekvencijskom pojasu 5 GHz za uvođenje sustava bežičnog pristupa uključujući radijske lokalne mreže (WAS/RLAN)
(priopćena pod brojem dokumenta C(2005) 2467)
(Tekst značajan za EGP)
(2005/513/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimaju u obzir Odluku br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru) (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.
budući da:
(1) |
Preporukom Komisije 2003/203/EZ od 20. ožujka 2003. o usklađivanju pružanja javnog pristupa putem R-LAN-a javnim elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama u Zajednici (2) državama članicama preporučeno je da odobre pružanje javnog pristupa putem R-LAN-a javnim elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama u raspoloživom pojasu 5 GHz. |
(2) |
Također se smatra da je u okviru Odluke br. 676/2002/EZ potrebno daljnje usklađivanje, posebno u pojasu 5 GHz, kako bi se osigurala dostupnost pojasa za R-LAN u svim državama članicama i kako bi se smanjilo sve veće preopterećenje pojasa 2,4 GHz koji je na temelju Odluke (01)07 Europskog radiokomunikacijskog odbora (3) namijenjen za R-LAN. |
(3) |
Na Svjetskoj radiokomunikacijskoj konferenciji 2003. (WRD-03) pokretnoj su službi, s izuzetkom zrakoplovne pokretne službe, primarno dodijeljeni odgovarajući dijelovi pojasa 5 GHz u sve tri regije Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU), pri čemu se u obzir uzela potreba za zaštitom drugih primarnih službi u ovim frekvencijskim pojasevima. |
(4) |
WRC-03 usvojio je Rezoluciju ITU-R 229 o „Uporabi pojaseva 5 150-5 250, 5 250-5 350 MHz i 5 470-5 725 MHz za pokretnu službu za uvođenje sustava bežičnog pristupa uključujući radijske lokalne mreže”, što je potaknulo daljnje europsko usklađivanje kako bi se omogućio brzi ulazak sustava R-LAN u Europsku uniju. |
(5) |
Radi navedenog usklađivanja, Komisija je 23. prosinca 2003. u skladu s člankom 4. stavkom 2. Odluke br. 676/2002/EZ dala nalog (4) Europskoj konferenciji poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) da uskladi radijski spektar u pojasu 5 GHz za uporabu za RLAN. |
(6) |
Kao rezultat tog naloga, CEPT je kroz svoj Odbor za elektroničke komunikacije definirao u svom izvješću (5) od 12. studenoga 2004. i svojoj Odluci ECC/DEC(04)08 od 12. studenoga 2004. posebne tehničke i radne uvjete za uporabu određenih frekvencija u pojasu 5 GHz, koji su prihvatljivi Komisiji i Odboru za radijski spektar i koje bi trebalo staviti na raspolaganje Zajednici kako bi se osigurao usklađeni razvoj WAS/RLAN-a u Zajednici. |
(7) |
Oprema za WAS/RLAN mora ispunjavati određene uvjete iz Direktive 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi te o uzajamnom priznavanju njihove usklađenosti (6). Temeljem članka 3. stavka 2. ove Direktive proizvođači su obvezni osigurati da oprema ne izaziva štetne smetnje drugim korisnicima spektra. |
(8) |
U nekoliko država članica postoji bitna potreba za radom vojnih i meteoroloških radara u pojasevima između 5 250 i 5 850 MHz, što zahtijeva posebnu zaštitu od štetnih smetnji WAS/RLAN-a. |
(9) |
Također postoji potreba da se točno odrede odgovarajuće granice ekvivalentne izotropno izračene snage te ograničenja vezana uz rad, kao što su ograničenja uporabe u zatvorenim prostorijama, za WAS/RLAN, a posebno u frekvencijskom pojasu 5 150-5 350 MHz, kako bi se zaštitili sustavi satelitske službe istraživanja Zemlje (aktivni), službe istraživanja svemira (aktivni) i napojni linkovi pokretne satelitske službe. |
(10) |
Kako je navedeno u izvješću CEPT-a, zajednički rad radara u radiodeterminacijskoj službi i WAS/RLAN-a u frekvencijskim pojasevima 5 250-5 350 MHz i 5 470-5 725 MHz moguć je samo uz primjenu ograničenja snage i tehnika ublažavanja kako bi se spriječile međusobne smetnje između WAS/RLAN-a i radarskih aplikacija/sustava. Stoga su Kontrola snage odašiljača (TPC) i Dinamički odabir frekvencije (DFS) obuhvaćeni usklađenom normom EN 301 893 (7) koju je izradio Europski institut za telekomunikacijske norme (ETSI) kako bi osigurao pretpostavku usklađenosti opreme za mreže WAS/RLAN s Direktivom 1999/5/EZ. Kontrola snage odašiljača (TPC) u mrežama WAS/RLAN u pojasevima 5 250-5 350 MHz i 5 470-5 725 MHz olakšala bi, kroz znatno smanjenje ukupnih smetnji, zajednički rad sa satelitskom službom. Pomoću DFS-a, koji je u skladu s uvjetima otkrivanja, djelovanja i odaziva navedenim u Prilogu I. Preporuci ITU-RM. 1652 (8), izbjeći će se uporaba frekvencija koje koriste radari za mreže WAS/RLAN. U svrhu zaštite radara s fiksnim frekvencijama, pratit će se učinkovitost tehnika ublažavanja iz norme EN 301 893. O reviziji ovisi hoće li se u obzir uzeti nova kretanja na temelju studije država članica o prikladnim načinima i postupcima ispitivanja za tehnike ublažavanja. |
(11) |
Na razini Zajednice i ITU-a prepoznata je potreba za daljnjim studijama te mogućnost razvoja drugih mogućih tehnika/radnih uvjeta za WAS/RLAN, pri čemu bi se istodobno osigurala odgovarajuća zaštita drugih primarnih službi, a posebno radiolokacije. Nadalje, za nacionalne je administracije uputno da provedu mjerenja i ispitivanja kako bi olakšale zajedničko djelovanje različitih službi. Takve studije i razvoj uzet će se u obzir kod buduće revizije ove Odluke. |
(12) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za radiofrekvencijski spektar, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Svrha ove Odluke je usklađivanje uvjeta za dostupnost i učinkovitu uporabu frekvencijskih pojaseva 5 150-5 350 MHz i 5 470-5 725 MHz za sustave bežičnog pristupa uključujući radijske lokalne mreže (WAS/RLAN).
Članak 2.
U smislu ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:
(a) |
„sustavi bežičnog pristupa uključujući radijske lokalne mreže (WAS/RLAN)” znači širokopojasni radijski sustavi koji omogućuju bežičan pristup za aplikacije za javne i vlastite potrebe, bez obzira na osnovnu mrežnu topologiju; |
(b) |
„uporaba u zatvorenim prostorijama” znači uporaba unutar zgrade, uključujući slična mjesta kao što je zrakoplov, u kojima zaštita obično osigurava potrebno prigušenje za lakši zajednički rad s drugim službama; |
(c) |
„srednja ekvivalentna izotropno izračena snaga (e.i.r.p.)” znači e.i.r.p. za vrijeme iznenadnog povećanja prijenosa koji odgovara najvećoj snazi, ako se primjenjuje kontrola snage. |
Članak 3.
Države članice dužne su najkasnije do 31. listopada 2005. odrediti frekvencijske pojaseve 5 150-5 350 MHz i 5 470-5 725 MHz te, vezano uz to poduzeti sve odgovarajuće mjere za uvođenje mreža WAS/RLAN, u skladu s posebnih uvjetima navedenim u članku 4.
Članak 4.
1. Unutar frekvencijskog pojasa 5 150-5 350 MHz uporaba mreža WAS/RLAN ograničena je na zatvorene prostorije uz najveći srednji e.i.r.p. od 200 mW.
Nadalje, najveća srednja gustoća e.i.r.p. ograničena je:
(a) |
na 0,25 mW/25 kHz u svakom pojasu 25 kHz, unutar pojasa 5 150-5 250 MHz; i |
(b) |
na 10 mW/MHz u svakom pojasu 1 MHz, unutar pojasa 5 250-5 350 MHz. |
2. U frekvencijskom pojasu 5 470-5 725 MHz uporaba mreža WAS/RLAN u zatvorenim prostorijama i na otvorenom ograničena je na najveći srednji e.i.r.p. od 1 W te na najveću srednju gustoću e.i.r.p. od 50 mW/MHz u svakom pojasu 1 MHz.
3. Za mreže WAS/RLAN koje rade u pojasevima 5 250-5 350 MHz i 5 470-5 725 MHz koristi se kontrola snage odašiljača te se na taj način osigurava, u prosjeku, faktor ublažavanja od najmanje 3 dB za najveću dopuštenu izlaznu snagu sustava.
Ako se ne primjenjuje kontrola snage odašiljača, najveće dopuštene granice za srednji e.i.r.p. i pripadajuću srednju gustoću e.i.r.p. za pojaseve 5 250-5 350 MHz i 5 470-5 725 MHz smanjen je za 3 dB.
4. U mrežama WAS/RLAN koje rade u pojasevima 5 250-5 350 MHz i 5 470-5 725 MHz koriste se tehnike ublažavanja koje omogućuju barem jednaku zaštitu kao i uvjeti za otkrivanje, djelovanje i odaziv opisani u normi EN 301 893 kako bi se osigurala usklađenost rada s radiodeterminacijskim sustavima. Takve tehnike ublažavanja izjednačavaju vjerojatnost odabira određenog kanala za sve raspoložive kanale tako da u prosjeku osiguravaju gotovo jednaku rasprostranjenost opterećenosti spektra.
5. Države članice dužne su redovito nadzirati tehnike ublažavanja i izvješćivati Komisiju o tome.
Članak 5.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2005.
Za Komisiju
Viviane REDING
Članica Komisije
(1) SL L 108, 24.4.2002., str. 1.
(2) SL L 78, 25.3.2003., str. 12.
(3) Odluka (01)07 ERC-a od 12. ožujka 2001. o usklađenim frekvencijama, tehničkim svojstvima i izuzećima od individualnih dozvola za uređaje kratkog dometa koji se koriste za radijske lokalne mreže (RLAN) koje rade u frekvencijskom pojasu 2 400-2 483,5 MHz.
(4) Nalog CEPT-u da uskladi tehničke i, posebno, radne uvjete s ciljem učinkovite uporabe spektra za RLAN u pojasevima 5 150-5 350 MHz i 5 470-5 725 MHz.
(5) Odgovor CEPT-a na nalog EZ-a da uskladi tehničke i, posebno, radne uvjete s ciljem učinkovite uporabe spektra za RLAN u pojasevima 5 150-5 350 MHz i 5 470-5 725 MHz.
(6) SL L 91, 7.4.1999., str. 10.
(7) EN 301 893 je usklađeni standard koji je izradio ETSI (Europski institut za telekomunikacijske norme), Tajništvo ETSI-a, pod nazivom Širokopojasne radijske pristupne mreže (BRAN); 5 GHz RLAN visokog učinka; usklađeni EN kojim su obuhvaćeni bitni uvjeti iz članka 3. stavka 2. Direktive R&TT. ETSI je priznat na temelju Direktive 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. Ova usklađena norma izrađena je po nalogu koji je izdan u skladu s odgovarajućim postupcima u skladu s Direktivom 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. Cjelokupni tekst norme EN 301 893 može se dobiti od ETSI-a, 650 Route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis Cedex.
(8) Preporuka ITU-R M.1652 Dinamički odabir frekvencije (DFS) u sustavima bežičnog pristupa uključujući radijske lokalne mreže u svrhu zaštite radiodeterminacijske službe u pojasu 5 GHz (pitanja ITU-R 212/8 i ITU-R 142/9).
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
126 |
32005D0631
L 225/28 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
29.08.2005. |
ODLUKA KOMISIJE
od 29. kolovoza 2005.
o bitnim zahtjevima iz Direktive 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća kojom se lokatorskim plutačama Cospas-Sarsat osigurava pristup službama za izvanredna stanja
(priopćena pod brojem dokumenta C(2005) 3059)
(Tekst značajan za EGP)
(2005/631/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi te o uzajamnom priznavanju njihove sukladnosti (1), a posebno njezin članak 3. stavak 3. točku (e),
budući da:
(1) |
Neke su lokatorske plutače, radio plutače za otkrivanje mjesta nesreće (EPIRB) koje rade na 406 MHz u sustavu Cospas-Sarsat, dio Svjetskog pomorskog sustava za pogibelj i sigurnost (GMDSS). |
(2) |
U skladu s Odlukom Komisije 2004/71/EZ od 4. rujna 2003. o bitnim zahtjevima vezanim uz pomorsku radiokomunikacijsku opremu namijenjenu za uporabu na plovilima koja nisu obuhvaćena SOLAS-om (Međunarodna konvencija o zaštiti ljudskih života na moru) i za uključivanje u Svjetski pomorski sustav za pogibelj i sigurnost (GMDSS) (2), proizvođači EPIRB-a moraju osigurati izradu opreme na način kojim će se omogućiti njezin pravilan rad, ispuniti svi radni zahtjevi GMDSS-a u uvjetima pogibelji i osigurati jasne i stabilne komunikacije. |
(3) |
Međutim, lokatorske plutače s drugačijom namjenom nisu obuhvaćene Odlukom 2004/71/EZ. Očekuje se da će se te vrste lokatorskih plutača Cospas-Sarsat u velikom broju koristiti kao plutače za dojavu pogibelji te je stoga potrebno osigurati njihovu izradu, ako su obuhvaćene Direktivom 1999/5/EZ, na način kojim će se omogućiti njihov pravilan rad u skladu s prihvaćenim radnim zahtjevima i ispuniti svi zahtjevi sustava Cospas-Sarsat. |
(4) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za ocjenjivanje sukladnosti i nadzor tržišta telekomunikacija, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Ova se Odluka primjenjuje na lokatorske plutače koje su namijenjene za rad na 406 MHz u sustavu Cospas-Sarsat i koje nisu obuhvaćene područjem primjene Odluke 2004/71/EZ.
Članak 2.
Lokatorske plutače iz članka 1. izrađuju se na način kojim se osigurava njihov pravilan rad u skladu s prihvaćenim radnim zahtjevima pri čemu su izložene okruženju u kojem će se možda koristiti. U uvjetima pogibelji one osiguravaju jasnu i stabilnu komunikaciju uz visok stupanj pouzdanosti ispunjavajući sve zahtjeve sustava Cospas-Sarsat.
Članak 3.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. kolovoza 2005.
Za Komisiju
Günter VERHEUGEN
Potpredsjednik
(1) SL L 91, 7.4.1999., str. 10. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).
(2) SL L 16, 23.1.2004., str. 54.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
127 |
32005D0928
L 344/47 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
20.12.2005. |
ODLUKA KOMISIJE
od 20. prosinca 2005.
o usklađivanju frekvencijskog pojasa 169,4 – 169,8125 MHz u Zajednici
(priopćena pod brojem dokumenta C(2005) 5003)
(Tekst značajan za EGP)
(2005/928/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Odluku br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru) (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Direktiva Vijeća 90/544/EEZ od 9. listopada 1990. o radijskoj frekvenciji određenoj za usklađeno uvođenje paneuropskog javnog zemaljskog sustava za dojavljivanje u Zajednici (Direktiva ERMES) (2) stavljena je izvan snage 27. prosinca 2005. Direktivom 2005/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3). Navedenom se Direktivom od država članica zahtijeva da u frekvencijskom pojasu od 169,4 do 169,8 MHz odrede četiri kanala za uslugu paneuropskog javnog zemaljskog sustava za dojavljivanje (dalje u tekstu „ERMES”) te osiguraju, što je prije moguće, da usluge ERMES zauzimaju cjelokupni radiofrekvencijski pojas od 169,4 do 169,8 MHz u skladu s potražnjom na tržištu. |
(2) |
Uporaba radiofrekvencijskog pojasa od 169,4 do 169,8 MHz za ERMES u Zajednici dramatično je opala ili gotovo prestala, što je rezultiralo neučinkovitom uporabom ovog radiofrekvencijskog pojasa za ERMES te bi ga stoga bilo bolje koristiti za ostvarenje drugih potreba politike Zajednice. |
(3) |
U skladu s člankom 4. stavkom 2. Odluke o radijskom spektru, Komisija je 7. srpnja 2003. izdala nalog Europskoj konferenciji poštanskih i telekomunikacijskih uprava (dalje u tekstu: „CEPT”) da prikupi podatke o postojećim i budućim mogućim primjenama pojasa od 169,4 do 169,8 MHz, izradi popis drugih mogućnosti za uporabu radiofrekvencijskog pojasa, a posebno onih koje nisu isključivo vezane uz tradicionalne elektroničke komunikacije. Zadatak CEPT-a bio je da za svaku moguću aplikaciju procijeni supostojanje različitih aplikacija i mogućnost uporabe drugih mogućih radiofrekvencijskih pojaseva u skladu s načelima Okvirne direktive. Radiofrekvencijski pojas, koji je već djelomično usklađen, pogodan je za određene aplikacije koje se odnose na uspostavljanje i rad unutarnjeg tržišta u brojnim područjima politike Zajednice, među kojima bi neke mogle biti od koristi osobama s posebnim potrebama ili bi mogle doprinijeti suradnji u području pravosuđa i unutarnjih poslova u Europskoj uniji. |
(4) |
Člankom 8. stavkom 4. Direktive 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (4) od država se članica traži da promiču interese građana Europske unije, između ostalog i kroz rješavanje potreba posebnih društvenih skupina, a posebno osoba oštećenog sluha te osoba koje trebaju hitnu pomoć. |
(5) |
Na osnovi tehničkih ispitivanja i prikupljenih podataka, CEPT je potvrdio da je, usprkos donošenju Direktive 90/544/EEZ, uporaba ovog radiofrekvencijskog spektra za ERMES ostala vrlo ograničena te da se potreba za radijskim sustavima obavješćivanja i dojavljivanja u Europi promijenila, budući da su njihove funkcije zamijenjene drugim tehnologijama, kao što su sustavi kratkih poruka (SMS) preko GSM-a. |
(6) |
Stoga je u Zajednici potrebno napraviti izmjene u vezi s određivanjem dijelova radiofrekvencijskog pojasa od 169,4 to 169,8 MHz za ERMES, kako bi se osigurala učinkovitija uporaba i istodobno zadržala usklađenost tog radiofrekvencijskog pojasa. |
(7) |
U skladu s nalogom, CEPT je izradio novi frekvencijski plan i raspored kanala te na taj način omogućio zajedničku uporabu radiofrekvencijskog pojasa od 169,4 do 169,8125 MHz za šest vrsta odabranih aplikacija kako bi se ispunilo nekoliko potreba politike Zajednice. Ove potrebe uključuju pomoć uporabom slušnih pomagala osobama oštećenog sluha, za koje bi usklađeni radiofrekvencijski pojas u Zajednici unaprijedio uvjete putovanja između država članica i smanjio cijene opreme kroz ekonomiju razmjera; razvoj unutarnjeg tržišta socijalnih dojavnih sustava, koji starijim osobama te osobama s posebnim potrebama omogućavaju slanje dojava za pomoć, uređaja za pronalaženje dobara ili uređaja za praćenje, koji bi pomogli pri praćenju i otkrivanju ukradene robe u Zajednici, sustava za očitavanje brojila koje koriste tvrtke za opskrbu vodom i električnom energijom; te postojeće sustave dojavljivanja kao što je ERMES i sustave pokretnog radija za vlastite potrebe (PMR), kada se koriste privremeno kao pomoć za pokrivanje privremenih događaja u razdoblju od nekoliko dana do nekoliko mjeseci. |
(8) |
Rezultati naloga izdanog CEPT-u, koje Komisija smatra zadovoljavajućima, trebali bi postati primjenljivi u Zajednici, a države članice bi ih trebale provesti. Potrebno je dozvoliti da preostale dozvole za ERMES i/ili PMR koje nisu u skladu s novim frekvencijskim planom i rasporedom kanala ostanu nepromijenjene do njihovog isteka ili dok ne bude omogućen premještaj aplikacija ERMES i/ili PMR u odgovarajuće radiofrekvencijske pojaseve bez prekomjernog opterećenja. |
(9) |
U skladu s Direktivom 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o ovlaštenju u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga (Direktiva o ovlaštenju) (5), kod omogućavanja pristupa radiofrekvencijskom spektru potrebno je koristiti najmanje zahtjevan sustav za izdavanje dozvola, uključujući izostanak osobnih prava uporabe. |
(10) |
Ne dovodeći u pitanje činjenicu da se u slučaju određenih politika može, zbog njihovih potreba za spektrom, zahtijevati isključiva dodjela frekvencije, obično je uputno predlagati što općenitiju dodjelu radiofrekvencijskih pojaseva kako bi se njihovom uporabom upravljalo isključivo kroz definiranje posebnih ograničenja vezanih uz uporabu, kao što su radni ciklus ili razine snage, te osiguralo, kroz usklađene norme priznate Direktivom 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi te o uzajamnom priznavanju njihove usklađenosti (6), da se kroz opremu koja radi u dodijeljenom radiofrekvencijskom spektru smanji uporaba radiofrekvencijskog spektra na najmanju moguću mjeru te na taj način izbjegnu štetne smetnje. |
(11) |
Kroz bilateralne i multilateralne sporazume osigurat će se koordinacija kanala u dijelu pojasa 169,4 – 169,8125 MHz velike snage između susjednih zemalja. |
(12) |
Kako bi se i dugoročno osigurala učinkovita uporaba pojasa od 169,4 do 169,8125 MHz, uprave trebaju nastaviti sa studijama koje mogu povećati učinkovitost, posebno uporabu utvrđenog zaštitnog pojasa. |
(13) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za radiofrekvencijski spektar, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Predmet
Predmet ove Odluke je usklađivanje uvjeta za dostupnost i učinkovitu uporabu radiofrekvencijskog pojasa 169,4 – 169,8125 MHz u Zajednici.
Članak 2.
Definicije
U smislu ove Odluke,
(a) |
„slušno pomagalo” znači radiokomunikacijski sustav koji obično uključuje jedan ili više radioodašiljača te jedan ili više radioprijamnika koji omogućavaju osobama oštećenog sluha povećanje slušne sposobnosti; |
(b) |
„socijalni dojavni sustav” znači pouzdani radiokomunikacijski sustav i mreža, uključujući prenosivu opremu koja omogućava osobi u nevolji da jednostavnim postupkom uputi poziv za pomoć unutar ograničenog područja; |
(c) |
„sustav za očitavanje brojila” znači sustav koji omogućava daljinsko praćenje stanja, mjerenje i provedbu naloga pomoću radiokomunikacijskih uređaja; |
(d) |
„sustav za praćenje i pronalaženje dobara” znači sustav koji omogućava praćenje i pronalaženje robe te vodi do njenog otkrivanja, a obično se sastoji od radioodašiljača smještenog na predmet koji je potrebno zaštiti i prijamnika, a može uključivati i alarm; |
(e) |
„sustav dojavljivanja” znači sustav koji omogućava jednosmjernu radio komunikaciju između pošiljatelja i primatelja putem osnovne postaje s pokretnim uređajem kao prijamnikom; |
(f) |
„pokretne radiokomunikacije za vlastite potrebe (PMR)” znači služba zemaljske pokretne komunikacije koja koristi simpleksni rad, dupleksni rad i poludupleksni rad na razini terminala te osigurava komunikaciju unutar zatvorene korisničke skupine. |
Članak 3.
Usklađene aplikacije
1. Pojas 169,4 – 169,8125 MHz dijeli se na dio male snage i dio velike snage. Njegov frekvencijski plan i raspored kanala utvrđeni su u Prilogu ovoj Odluci.
2. Dio radiofrekvencijskog pojasa 169,4 – 169,8125 MHz male snage koristit će se za sljedeće odabrane aplikacije:
(a) |
isključiva uporaba za slušna pomagala; |
(b) |
isključiva uporaba za socijalne dojavne sustave; |
(c) |
neisključiva uporaba za sustave očitavanja brojila; |
(d) |
neisključiva uporaba za odašiljače male snage za sustave za praćenje i pronalaženje dobara. |
3. Dio pojasa 169,4 – 169,8125 MHz velike snage koristit će se za sljedeće odabrane aplikacije:
(a) |
odašiljači velike snage za sustave za praćenje i pronalaženje dobara; |
(b) |
postojeći sustavi dojavljivanja ili sustavi dojavljivanja koji su premješteni s drugih kanala radiofrekvencijskog pojasa. |
4. Moguće je uvođenje i drugih aplikacija za radiofrekvencijski pojas 169,4 – 169,8125 MHz, pod uvjetom da takve aplikacije ne ograničavaju usklađenu provedbu odabrane aplikacije. Druge moguće aplikacije su:
(a) |
slušna pomagala u neisključivom dijelu radiofrekvencijskog pojasa male snage; |
(b) |
praćenje, dojavljivanje, privremena uporaba ili pokretne radiokomunikacije za vlastite potrebe na nacionalnoj razini unutar dijela pojasa male snage. |
5. Najveća izračena snaga u dijelu radiofrekvencijskog pojasa 169,4 – 169,8125 MHz male snage ograničena je na 0,5 vata efektivne izračene snage (e.r.p.). Najveći radni ciklus sustava za očitavanje brojila i sustava za praćenje i pronalaženje dobara u dijelu radiofrekvencijskog pojasa 169,4 – 169,8125 MHz male snage je < 10 % ili < 1 %.
6. Moguće je nastaviti s uporabom radiofrekvencijskog pojasa 169,4 – 169,8125 MHz za sustave dojavljivanja i pokretne radiokomunikacije za vlastite potrebe, ako navedena uporaba nije u skladu s člankom 3. stavcima od 1. do 5. i ako je za nju izdana dozvola na dan službene obavijesti o ovoj Odluci, dokle god je valjana dozvola za takve usluge, koja je postojala na dan službene obavijesti o ovoj Odluci.
Članak 4.
Provedba članka 3.
Članak 3. primjenjuje s od 27. prosinca 2005.
Članak 5.
Nadzor
Da bi osigurale njegovu učinkovitu uporabu, države članice nadziru uporabu radiofrekvencijskog pojasa 169,4 – 169,8125 MHz i izvješćuju Komisiju o nalazima.
Članak 6.
Adresati
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 20. prosinca 2005.
Za Komisiju
Viviane REDING
Članica Komisije
(1) SL L 108, 24.4.2002., str. 1.
(2) SL L 310, 9.11.1990., str. 28.
(3) SL L 344, 27.12.2005., str. 38.
(4) SL L 108, 24.4.2002., str. 33.
(5) SL L 108, 24.4.2002., str. 21.
(6) SL L 91, 7.4.1999., str. 10. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).
PRILOG
Frekvencijski plan za radiofrekvencijski pojas 169,4 – 169,8125 MHz
Raspored kanala za pojas 169,4 – 169,8125 MHz
Širina pojasa od 12,5 kHz |
Širina pojasa od 25 kHz |
Širina pojasa od 50 kHz |
|||
Broj kanala |
Središnja frekvencija |
Broj kanala |
Središnja frekvencija |
Broj kanala |
Središnja frekvencija |
1a |
169,406250 |
1 |
169,412500 |
|
|
1b |
169,418750 |
„0” |
169,437500 |
||
2a |
169,431250 |
2 |
169,437500 |
||
2b |
169,443750 |
||||
3a |
169,456250 |
3 |
169,462500 |
||
3b |
169,468750 |
|
|
||
4a |
169,481250 |
4 |
169,487500 |
||
4b |
169,493750 |
„1” |
169,512500 |
||
5a |
169,506250 |
5 |
169,512500 |
||
5b |
169,518750 |
||||
6a |
169,531250 |
6 |
169,537500 |
||
6b |
169,543750 |
„2” |
169,562500 |
||
7a |
169,556250 |
7 |
169,562500 |
||
7b |
169,568750 |
||||
8a |
169,581250 |
8 |
169,587500 |
||
8b |
169,593750 |
|
|
||
„Zaštitni pojas” od 12,5 kHz |
|||||
9a |
169,618750 |
9 |
169,62500 |
||
9b |
169,631250 |
||||
10a |
169,643750 |
10 |
169,65000 |
||
10b |
169,656250 |
||||
11a |
169,668750 |
11 |
169,67500 |
||
11b |
169,681250 |
||||
12a |
169,693750 |
12 |
169,70000 |
||
12b |
169,706250 |
||||
13a |
169,718750 |
13 |
169,72500 |
||
13b |
169,731250 |
||||
14a |
169,743750 |
14 |
169,75000 |
||
14b |
169,756250 |
||||
15a |
169,768750 |
15 |
169,77500 |
||
15b |
169,781250 |
||||
16a |
169,793750 |
16 |
169,80000 |
||
16b |
169,806250 |
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
132 |
32006D0771(01)
L 312/66 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
09.11.2006. |
ODLUKA KOMISIJE
od 9. studenoga 2006.
o usklađivanju radijskog spektra za uporabu uređaja malog dometa
(priopćena pod brojem dokumenta C(2006) 5304)
(Tekst značajan za EGP)
(2006/771/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Odluku br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radijskom spektru) (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Zbog njihove rasprostranjene uporabe u Europskoj zajednici i svijetu, uređaji malog dometa igraju sve veću ulogu u gospodarstvu i svakodnevnom životu građana, uz različite vrste primjene kao što su sustavi za uzbunjivanje, lokalna komunikacijska oprema, uređaji za otvaranje vrata ili medicinski implantati. Razvoj aplikacija koje se temelje na uređajima maloga dometa u Europskoj zajednici isto bi tako mogao doprinijeti ostvarivanju posebnih ciljeva politike Zajednice, kao što su dovršenje unutarnjeg tržišta, promicanje inovacija i istraživanja te razvoj informacijskog društva. |
(2) |
Uređaji maloga dometa obično su proizvodi za masovno tržište i/ili prenosivi proizvodi koji se mogu jednostavno prenositi i upotrebljavati preko granica; stoga različiti uvjeti za pristup spektru sprečavaju njihovo slobodno kretanje, povećavaju troškove njihove proizvodnje i stvaraju rizike od štetnih smetnji u radu s drugim radijskim aplikacijama i uslugama. Kako bi se iskoristile prednosti unutarnjega tržišta u vezi s tom vrstom uređaja, podržala konkurentnost proizvodne industrije EU-a kroz povećanje ekonomije razmjera te smanjili troškovi za potrošače, radijski spektar mora biti dostupan u Zajednici na temelju usklađenih tehničkih uvjeta. |
(3) |
Budući da ta vrsta uređaja koristi radijski spektar s malom snagom i kratkim dometom zračenja, mogućnost da takav uređaj prouzroči smetnje drugim korisnicima spektra obično je ograničena. Stoga takvi uređaji mogu koristiti frekvencijske pojaseve zajedno s drugim uslugama koje podliježu ili ne podliježu ovlaštenju, a da pri tome ne izazivaju štetne smetnje, i mogu postojati istodobno s drugim uređajima maloga dometa. Njihova uporaba stoga ne bi trebala ovisiti o pojedinačnom ovlaštenju na temelju Direktive o ovlaštenju 2002/20/EZ (2). K tome, radiokomunikacijske usluge, definirane u Radijskim propisima Međunarodne telekomunikacijske unije, imaju prednost u odnosu na uređaje malog dometa i u njihovom slučaju nije potrebno osigurati zaštitu određenih vrsta uređaja malog dometa od smetnji. Budući da je, shodno tome, korisnicima uređaja malog dometa nemoguće jamčiti zaštitu od smetnji, proizvođači uređaja malog dometa odgovorni su za zaštitu takvih uređaja od štetnih smetnji uzrokovanih radiokomunikacijskim uslugama kao i drugim uređajima malog dometa koji rade u skladu s primjenjivim propisima Zajednice ili nacionalnim propisima. Temeljem Direktive 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi te o uzajamnom priznavanju njihove sukladnosti (3) (Direktiva o RiTT opremi), proizvođači trebaju voditi računa da uređaji malog dometa učinkovito koriste radijski spektar na način kojim će se izbjeći štetne smetnje u radu drugih uređaja maloga dometa. |
(4) |
Znatan je broj tih uređaja već klasificiran, ili će vjerojatno biti klasificiran u budućnosti, kao oprema „1. razreda” u skladu s Odlukom Komisije 2000/299/EZ od 6. travnja 2000. o utvrđivanju početne klasifikacije radijske opreme i telekomunikacijske terminalne opreme i povezanih identifikatora (4) koja je donesena u skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive o RiTT opremi. Odlukom 2000/299/EZ prepoznata je jednakovrijednost radijskih sučelja koja ispunjavanju uvjete za „1. razred”, tako da radijska oprema može biti stavljena na tržište i u rad bez ograničenja u cijeloj Zajednici. |
(5) |
Budući da je svrstavanje u „1. razred” određeno raspoloživošću usklađenog spektra i povezanim uvjetima, ovom će se Odlukom nadalje konsolidirati kontinuitet takve klasifikacije nakon što je jednom postignuta. |
(6) |
Stoga je Komisija, na temelju članka 4. stavka 2. Odluke o radijskom spektru, 11. ožujka 2004. izdala ovlasti (5) Europskoj konferenciji poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) za usklađivanje uporabe frekvencija za uređaje malog dometa. U okviru odgovora na te ovlasti, CEPT je u svom izvješću (6) od 15. studenoga 2004. utvrdio popis dobrovoljnih mjera za usklađivanje koje postoje u Europskoj zajednici za uređaje malog dometa i izjavio da države članice treba jače obvezati kako bi se osigurala pravna stabilnost u području usklađivanja frekvencija koju je postigao CEPT. Stoga je neophodno uspostaviti mehanizam na temelju kojega će takve mjere za usklađivanje postati pravno obvezujuće u Europskoj zajednici. |
(7) |
Države članice mogu na nacionalnoj razini dozvoliti uporabu opreme pod manje zahtjevnim uvjetima od uvjeta posebno određenih ovom Odlukom. Međutim, u tom slučaju takva oprema ne može raditi u Zajednici bez ograničenja te će se stoga smatrati opremom „2. razreda” prema klasifikaciji iz Direktive o RiTT opremi. |
(8) |
Usklađivanjem na temelju ove Odluke nije isključena mogućnosti da država članica, ako je to opravdano, primjeni prijelazna razdoblja ili sporazume o zajedničkoj uporabi radijskog spektra u skladu s člankom 4. stavkom 5. Odluke o radijskom spektru. To treba svesti na najmanju moguću mjeru jer bi se na taj način ograničile prednosti svrstavanja u „1. razred”. |
(9) |
Ova se opća Odluka o tehničkom usklađivanju primjenjuje ne dovodeći u pitanje mjere Europske zajednice za tehničko usklađivanje koje se primjenjuju na posebne pojaseve i vrste uređaja, kao što je Odluka Komisije 2004/545/EZ od 8. srpnja 2004. o usklađivanju radijskog spektra u području 79 GHz za uporabu automobilske radarske opreme malog dometa u Zajednici (7), Odluka Komisije 2005/50/EZ od 17. siječnja 2005. o usklađivanju radijskog spektra u pojasu 24 GHz za vremenski ograničenu uporabu automobilske radarske opreme malog dometa u Zajednici (8), Odluka Komisije 2005/513/EZ o usklađenoj uporabi radijskog spektra u pojasu 5 GHz za uvođenje sustava bežičnog pristupa uključujući radijske lokalne mreže (WAS/RLAN) (9) ili Odluka Komisije 2005/928/EZ od 20. prosinca 2005. o usklađivanju frekvencijskog pojasa 169,4 – 169,8125 MHz u Zajednici (10). |
(10) |
Uporaba spektra podliježe zahtjevima prava Zajednice u vezi sa zdravstvenom zaštitom, a posebno Direktive 2004/40/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11) te Preporuke Vijeća 1999/519/EZ (12). Zdravstvena zaštita u vezi s radijskom opremom osigurana je kroz usklađivanje opreme s bitnim zahtjevima na temelju Direktive o RiTT opremi. |
(11) |
Zahvaljujući brzim tehnološkim promjenama i društvenim zahtjevima, pojavit će se nove aplikacije za uređaje malog dometa, koje će zahtijevati stalan nadzor uvjeta za usklađivanje spektra, pri čemu će se u obzir uzeti gospodarske koristi novih aplikacija i zahtjevi industrije i korisnika. Države će članice morati pratiti taj razvoj. Stoga će redovite dopune ove Odluke biti neophodne kao odgovor na nova kretanja na tržištu i u području tehnologije. Prilog će se preispitati najmanje jednom godišnje na temelju informacija koje su države članice prikupile i dostavile Komisiji. Preispitivanje je moguće započeti i ako će država članica poduzeti odgovarajuće mjere u skladu sa člankom 9. Direktive o RiTT opremi. Ako se preispitivanjem utvrdi potreba za prilagođavanjem Odluke, o promjenama će se odlučivati u skladu s postupcima za donošenje provedbenih mjera detaljno navedenim u Odluci o radijskom spektru. Dopune mogu uključivati prijelazna razdoblja za prilagodbu postojećih situacija. |
(12) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za radijski spektar, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Svrha je ove Odluke uskladiti frekvencijske pojaseve i povezane tehničke parametre za dostupnost i učinkovitu uporabu radijskog spektra za uređaje malog dometa tako da takvi uređaji ostvaruju prednosti od svrstavanja u „1. razred” u skladu s Odlukom Komisije 2000/299/EZ.
Članak 2.
Za potrebe ove Odluke:
1. |
„uređaj maloga dometa” znači radijski odašiljači kojima se osigurava jednosmjerna ili dvosmjerna komunikacija i koji prenose na kratke udaljenosti s malom snagom; |
2. |
„bez smetnji i zaštite” znači da se svim drugim radiokomunikacijskim uslugama ne smiju prouzročiti štetne smetnje te da nije moguće uložiti zahtjev za zaštitu tih uređaja od štetnih smetnji prouzročenih radiokomunikacijskim uslugama. |
Članak 3.
1. Države članice, bez smetnji i zaštite te na neisključivoj osnovi, dodjeljuju i stavljaju na raspolaganje frekvencijske pojaseve za vrste uređaja malog dometa, poštujući pri tome posebne uvjete i provedbeni rok koji su određeni u Prilogu ovoj Odluci.
2. Ne dovodeći u pitanje stavak 1., države članice mogu zatražiti prijelazna razdoblja i/ili sporazume o zajedničkoj uporabi radijskog spektra na temelju članka 4. stavka 5. Odluke o radijskom spektru.
3. Ovom se odlukom ne dovodi u pitanje pravo države članice da omogući uporabu frekvencijskih pojaseva pod manje restriktivnim uvjetima od uvjeta posebno određenih u Prilogu ovoj Odluci.
Članak 4.
Države su članice dužne držati uporabu relevantnih pojaseva pod nadzorom i izvješćivati Komisiju o nalazima, te na taj način omogućiti pravovremeno preispitivanje Odluke.
Članak 5.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Buxellesu 9. studenoga 2006.
Za Komisiju
Viviane REDING
Članica Komisije
(1) SL L 108, 24.4.2002., str. 1.
(2) SL L 108, 24.4.2002., str. 21.
(3) SL L 91, 7.4.1999., str. 10.
(4) SL L 97, 19.4.2000., str. 13.
(5) Ovlasti CEPT-u za analizu daljnjega usklađivanja frekvencijskih pojaseva u kojima rade uređaji maloga dometa.
(6) Završno izvješće Odbora za elektroničke komunikacije (ECC) kao odgovor na ovlasti koje je EZ izdao CEPT-u u vezi s usklađivanjem radijskog spektra za uređaje malog dometa.
(7) SL L 241, 13.7.2004., str. 66.
(8) SL L 21, 25.1.2005., str. 15.
(9) SL L 187, 19.7.2005., str. 22.
(10) SL L 344, 27.12.2005., str. 47.
(11) SL L 159, 30.4.2004., str. 1., ispravljeno u SL L 184, 24.5.2004., str. 1.
(12) SL L 199, 30.7.1999., str. 59.
PRILOG
Usklađeni frekvencijski pojasevi i tehnički parametri za uređaje malog dometa
Vrsta uređaja malog dometa |
Frekvencijski pojas(evi)/pojedinačne frekvencije |
Najveća snaga/ jakost polja |
Dodatni regulatorni parametri/zahtjevi za smanjenje |
Ostala ograničenja |
Rok za provedbu |
Nespecifični uređaji malog dometa (1) |
26,957-27,283 MHz |
10 mW efektivne izračene snage (e.r.p.), što odgovara 42 dΒμΑ/m na 10 metara |
|
Video aplikacije su isključene |
1. lipnja 2007. |
40,660-40,700 MHz |
10 mW e.r.p. |
|
Video aplikacije su isključene |
1. lipnja 2007. |
|
433,05-434,79 MHz |
10 mW e.r.p. |
Radni ciklus (2): do 10 % |
Zvučni i govorni signali te video aplikacije su isključeni |
1. lipnja 2007. |
|
868,0-868,6 MHz |
25 mW e.r.p. |
Radni ciklus (2): do 1 % |
Video aplikacije su isključene |
1. lipnja 2007. |
|
868,7-869,2 MHz |
25 mW e.r.p. |
Radni ciklus (2): do 0,1 % |
Video aplikacije su isključene |
1. lipnja 2007. |
|
869,4-869,65 MHz |
500 mW e.r.p. |
Radni ciklus (2): do 10 % Širina kanala: mora iznositi 25 kHz; osim toga, moguće je cijeli pojas koristiti kao jedan kanal za prijenos podataka velikom brzinom |
Video aplikacije su isključene |
1. lipnja 2007. |
|
869,7-870 MHz |
5 mW e.r.p. | |
Dozvoljene su govorne aplikacije s naprednim tehnikama smanjenja |
Audio i video aplikacije su isključene |
1. lipnja 2007. |
|
2 400-2 483,5 MHz |
10 mW ekvivalentno izotropno izračene snage (e.i.r.p.) |
|
|
1. lipnja 2007. |
|
5 725-5 875 MHz |
25 mW e.i.r.p. |
|
|
1. lipnja 2007. |
|
Sustavi za uzbunjivanje |
868,6-868,7 MHz |
10 mW e.r.p. |
Širina kanala: 25 kHz Cijeli se frekvencijski pojas također može koristiti kao jedan kanal za prijenos podataka velikom brzinom Radni ciklus (2): do 0,1 % |
|
1. lipnja 2007. |
869,25-869,3 MHz |
10 mW e.r.p. |
Širina kanala: 25 kHz Radni ciklus (2): ispod 0,1 % |
|
1. lipnja 2007. |
|
869,65-869,7 MHz |
25 mW e.r.p. |
Širina kanala: 25 kHz Radni ciklus (2): ispod 10 % |
|
1. lipnja 2007. |
|
Socijalni alarm (3) |
869,20-869,25 MHz |
10 mW e.r.p. |
Širina kanala: 25 kHz Radni ciklus: ispod 0,1 % |
|
1. lipnja 2007. |
Indukcijske aplikacije (4) |
20,05-59,75 kHz |
72 dΒμΑ/m na 10 metara |
|
|
1. lipnja 2007. |
59,75-60,25 kHz |
42 dΒμΑ/m na 10 metara |
|
|
1. lipnja 2007. |
|
60,25-70 kHz |
69 dΒμΑ/m na 10 metara |
|
|
1. lipnja 2007. |
|
70-119 kHz |
42 dΒμΑ/m na 10 metara |
|
|
1. lipnja 2007. |
|
119-127 kHz |
66 dΒμΑ/m na 10 metara |
|
|
1. lipnja 2007. |
|
127-135 kHz |
42 dΒμΑ/m na 10 metara |
|
|
1. lipnja 2007. |
|
6 765-6 795 kHz |
42 dΒμΑ/m na 10 metara |
|
|
1. lipnja 2007. |
|
13,553-13,567 MHz |
42 dΒμΑ/m na 10 metara |
|
|
1. lipnja 2007. |
|
Aktivni medicinski implantati (5) |
402-405 MHz |
25 μW e.r.p. |
Širina kanala: 25 kHz Ostala ograničenja u vezi s određivanjem kanala: u slučaju pojedinačnih odašiljača moguće je kombinirati susjedne kanale te na taj način povećati širinu pojasa kroz napredne tehnike smanjenja |
|
1. lipnja 2007. |
Bežične audio aplikacije (6) |
863-865 MHz |
10 mW e.r.p. |
|
|
1. lipnja 2007. |
(1) Ova je kategorija dostupna za sve vrste aplikacija koje ispunjavaju tehničke uvjete (uobičajene uporabe su telemetrija, daljinsko upravljanje, sustavi za uzbunjivanje, podaci općenito i druge slične aplikacije).
(2) „Radni ciklus” znači udio vremena u svakom razdoblju od jednog sata tijekom kojeg oprema aktivno odašilje.
(3) Uređaje za socijalni alarm koriste starije osobe ili osobe s posebnim potrebama koje žive kod kuće u hitnim slučajevima.
(4) Ovom su kategorijom obuhvaćeni, na primjer, uređaji za blokiranje automobila, za identifikaciju životinja, sustave za uzbunjivanje, otkrivanje kabela, gospodarenje otpadom, osobne isprave, bežične govorne veze, kontrolu pristupa, senzore prisutnosti, protuprovalne sustave, uključujući radiofrekvencijske protuprovalne indukcijske sustave, prijenos podataka na ručne uređaje, automatsko prepoznavanje artikala, bežične nadzorne sustave i automatsku naplatu cestarine.
(5) Ovom je kategorijom obuhvaćen radijski dio aktivnih ugradivih medicinskih uređaja, u skladu s definicijom iz Direktive Vijeća 90/385/EEZ od 20. lipnja 1999. o usklađivanju zakonodavstava država članica o aktivnim medicinskim implantatima i njihovim vanjskim jedinicama.
(6) Aplikacije za bežične audio sustave, uključujući: bežične zvučnike; bežične prijenosne slušalice, na primjer prijenosni uređaj za slušanje CD-a, kaseta ili radija koji osoba nosi na sebi; bežične slušalice za uporabu u vozilu, na primjer za uporabu radija ili mobilnog telefona itd.; slušalice koje se nose u uhu za uporabu na koncertima ili prilikom drugih scenskih predstava.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
137 |
32006L0082
L 362/94 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
23.10.2006. |
DIREKTIVA KOMISIJE 2006/82/EZ
od 23. listopada 2006.
o prilagodbi Direktive 91/321/EEZ o početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad i Direktive 1999/21/EZ o hrani za posebne medicinske potrebe, zbog pristupanja Bugarske i Rumunjske
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o pristupanju Bugarske i Rumunjske, a posebno njegov članak 4. stavak 3.,
uzimajući u obzir Akt o pristupanju Bugarske i Rumunjske, a posebno njegov članak 56.,
budući da:
(1) |
U skladu s člankom 56. Akta o pristupanju, kada akti, koji ostaju važeći nakon 1. siječnja 2007., zahtijevaju prilagodbu zbog pristupanja, a potrebne prilagodbe nisu predviđene u Aktu o pristupanju ili njegovim prilozima, Komisija treba usvojiti potrebne prilagodbe u svim slučajevima kad je Komisija donijela izvorni akt. |
(2) |
Završni akt Konferencije koja je sastavila Ugovor o pristupanju pokazao je da su visoke ugovorne stranke postigle politički sporazum o nizu prilagodbi akata institucija donesenih radi pristupanja, i pozvale su Vijeće i Komisiju da usvoje te prilagodbe prije pristupanja, dovršene i ažurirane prema potrebi kako bi se uzeo u obzir razvoj prava Unije. |
(3) |
Direktiva Komisije 91/321/EEZ od 14. svibnja 1991. o početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad (1) i Direktiva Komisije 1999/21/EZ od 25. ožujka 1999. o hrani za posebne medicinske potrebe (2) trebaju stoga biti na odgovarajući način izmijenjene, |
DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Direktive 91/321/EEZ i 1999/21/EZ izmjenjuju se kako je utvrđeno u Prilogu.
Članak 2.
1. Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom, najkasnije do dana pristupanja Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
One primjenjuju te odredbe od dana pristupanja Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji.
Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine tog upućivanja određuju države članice.
2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
Članak 3.
Ova Direktiva stupa na snagu podložno, i na dan stupanja na snagu, Ugovora o pristupanju Bugarske i Rumunjske.
Članak 4.
Ova je Direktiva upućena državama članicama
Sastavljeno u Bruxellesu 23. listopada 2006.
Za Komisiju
Olli REHN
Član Komisije
(1) SL L 175, 4.7.1991., str. 35.
(2) SL L 91, 7.4.1999., str. 29.
PRILOG
SLOBODNO KRETANJE ROBE
HRANA
1. |
31991 L 0321: Direktiva Komisije 91/321/EEZ od 14. svibnja 1991. o početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad (SL L 175, 4.7.1991., str. 35.) kako je izmijenjena:
|
2. |
31999 L 0021: Direktiva Komisije 1999/21/EZ od 25. ožujka 1999. o hrani za posebne medicinske potrebe (SL L 91, 7.4.1999., str. 29.) kako je izmijenjena:
U članku 4. stavku 1. popis koji počinje sa „na španjolskom” i završava s „medicinska ändaml” zamjenjuje se sljedećim popisom: în spaniolămedicinska ändamål
|
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
140 |
32007D0090
L 041/10 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
12.02.2007. |
ODLUKA KOMISIJE
od 12. veljače 2007.
o izmjeni Odluke 2005/513/EZ o usklađenoj uporabi radiofrekvencijskog spektra u frekvencijskom pojasu 5 GHz za uvođenje sustava bežičnog pristupa uključujući radijske lokalne mreže (WAS/RLAN)
(priopćena pod brojem dokumenta C(2007) 269)
(Tekst značajan za EGP)
(2007/90/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Odluku br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru) (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Nakon donošenja Odluke Komisije 2005/513/EZ od 11. srpnja 2005. o usklađenoj uporabi radiofrekvencijskog spektra u frekvencijskom pojasu 5 GHz za uvođenje sustava bežičnog pristupa uključujući radijske lokalne mreže (WAS/RLAN) (2) daljnja ispitivanja tehničkih parametara utvrđenih navedenom Odlukom pokazala su da se granične vrijednosti maksimalne srednje e.i.r.p. gustoće u pojasevima 5 150-5 250 MHz i 5 250-5 350 MHz mogu izraziti na sličan način, čime se može znatno olakšati ispitivanje opreme, za razliku od specifikacija iz Odluke od 11. srpnja 2005. Stoga bi nova formulacija tehničkih parametara olakšala uvođenje navedenih sustava u EU. |
(2) |
Europski institut za telekomunikacijske norme (ETSI) i Europska konferencija poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) potvrdili su da izmjena navedenih tehničkih parametara ne dovodi do promjene zaštite u odnosu na druge usluge koje dijele spektar s WAS/RLAN-om, a posebno su ukupne smetnje uzrokovane radom RLAN-a u frekvencijskom pojasu 5 150-5 350 MHz ostale na zadovoljavajuće niskoj razini da bi se izbjegle smetnje u satelitskoj komunikaciji. |
(3) |
U usklađenoj normi za RLAN opremu koja radi u pojasevima 5 GHz, koju je donio Europski institut za telekomunikacijske norme (ETSI) pod brojem EN 301 893, u obzir je uzeto navedeno pojednostavljenje tehničkih parametara. |
(4) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za radiofrekvencijski spektar, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Članak 4. stavak 1. Odluke 2005/513/EZ zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 4.
1. U frekvencijskom pojasu 5 150-5 350 MHz, WAS/RLAN ograničen je na uporabu u zatvorenom s maksimalnim srednjim e.i.r.p. od 200 mW. Nadalje, u pojasu 5 150-5 350 MHz maksimalna srednja e.i.r.p. gustoća ograničena je na 10 mW/MHz u svakom pojasu 1 MHz.”
Članak 2.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 12. veljače 2007.
Za Komisiju
Viviane REDING
Članica Komisije
(1) SL L 108, 24.4.2002., str. 1.
(2) SL L 187, 19.7.2005., str. 22.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
141 |
32007D0098
L 043/32 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
14.02.2007. |
ODLUKA KOMISIJE
od 14. veljače 2007.
o usklađenoj uporabi radiofrekvencijskog spektra u pojasevima 2 GHz za uvođenje sustava za pružanje pokretnih satelitskih usluga
(priopćena pod brojem dokumenta C(2007) 409)
(Tekst značajan za EGP)
(2007/98/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Odluku br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru) (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.
budući da:
(1) |
Učinkovita i usklađena uporaba radiofrekvencijskog spektra nužna je za razvoj elektroničkih komunikacijskih usluga i može pomoći Europskoj zajednici u poticanju rasta, konkurentnosti i zapošljavanja; pristup spektru mora se olakšati kako bi se poboljšala učinkovitost, promicale inovacije kao i veća fleksibilnost za korisnike i veći izbor za potrošače, istovremeno uzimajući u obzir ciljeve od općeg interesa (2). |
(2) |
Komisija promiče nove i inovativne komunikacijske sustave koji koriste bilo koju tehničku platformu i mogu pružati usluge u državama članicama, na regionalnoj ili paneuropskoj razini. |
(3) |
U tom kontekstu, sustavi koji mogu pružati pokretne satelitske usluge (MSS) smatraju se inovativnom alternativnom platformom koja može pružati različite vrste paneuropskih telekomunikacijskih usluga i usluga radiodifuzijskog emitiranja/višesmjernog odašiljanja bez obzira na lokaciju krajnjih korisnika, kao što su pristup internetu/intranetu velike brzine, pokretne multimedijske usluge te civilna zaštita i uklanjanje posljedica katastrofe. Kroz navedene se usluge može poboljšati pokrivenost ruralnih područja u Zajednici te na taj način premostiti digitalni jaz u zemljopisnom smislu. Uvođenje novih sustava za pružanje MSS-a potencijalno bi doprinijelo razvoju unutarnjeg tržišta i potaklo tržišno natjecanje kroz povećanje ponude i dostupnosti paneuropskih usluga, povezanosti između krajnjih korisnika usluga kao i poticanje djelotvornih ulaganja. |
(4) |
Sustavi koji mogu pružati MSS trebaju uključivati najmanje jednu ili više svemirskih postaja i mogu uključivati i komplementarne zemaljske komponente (CGC), odnosno zemaljske postaje koje se koriste na fiksnim lokacijama kako bi se poboljšala dostupnost pokretnih satelitskih usluga u zonama u kojima se ne može osigurati komunikacija potrebne kakvoće s jednom ili više svemirskih postaja. |
(5) |
Radiofrekvencijski spektar je dostupan i planira se uporaba MSS-a u frekvencijskim pojasevima od 1 980 do 2 010 MHz te od 2 170 do 2 200 MHz (pojasevi 2 GHz), u skladu s odlukama koje je donijela Međunarodna telekomunikacijska unija (ITU) na Svjetskoj administrativnoj radijskoj konferenciji 1992. godine (WARC-92). |
(6) |
Usklađena i učinkovita uporaba pojaseva 2 GHz za sustave za pružanje MSS-a na regionalnoj ili paneuropskoj razini neophodna je, posebno zbog područja dometa satelitskih signala koji po svojoj prirodi prelaze državne granice. |
(7) |
Komisija je 6. listopada 2005. ovlastila (3) CEPT, u skladu s člankom 4. stavkom 2. Odluke br. 676/2002/EZ, da prouči usklađene tehničke uvjete za uporabu pojaseva 2 GHz za MSS u Zajednici. Sukladno navedenom ovlaštenju, CEPT je podnio izvješće u kojem su predviđeni tehnički uvjeti pod kojima takvi sustavi koriste spektar 2 GHz. |
(8) |
Većina država članica trenutačno ne koristi pojaseve 2 GHz te je stoga potrebno, u skladu s tehničkim zaključcima CEPT-a i bez nepotrebne odgode, odrediti ih i staviti na raspolaganje u svim državama članicama za sustave za pružanje MSS-a kako bi se osigurao razvoj takvih sustava. |
(9) |
CEPT je zaključio da supostojanje sustava koji mogu pružati MSS i sustava za pružanje isključivo zemaljskih pokretnih usluga u istom spektru u pojasevima 2 GHz bez štetnih smetnji nije moguće na istom zemljopisnom području. Slijedom toga, kako bi se izbjegle štetne smetnje za MSS i neučinkovita uporaba spektra, potrebno je odrediti i staviti na raspolaganje pojaseve 2 GHz za sustave koji mogu pružati MSS na primarnoj osnovi. To znači da ako drugi sustavi, koji ne mogu pružati MSS, koriste pojaseve 2 GHz, oni ne bi trebali izazivati štetne smetnje niti zahtijevati zaštitu od sustava za pružanje pokretnih satelitskih usluga. Prema CEPT-u, CGC neće izazvati štetne smetnje sve dok su sastavni dio sustava za pružanje MSS-a, dok su pod nadzorom mehanizma za upravljanje resursima i mrežom takvog sustava i dok rade u istim dijelovima frekvencijskog pojasa kao i satelitske komponente sustava. Pod navedenim uvjetima, koji podliježu odgovarajućem sustavu ovlaštenja, CGC se može koristiti čak i kada se signali ne prenose putem satelitskih komponenti. |
(10) |
Rezultati rada obavljenog u skladu s ovlaštenjem Komisije trebaju se primjenjivati u Zajednici. |
(11) |
Uputno je dati prednost sustavima za pružanje MSS-a u pojasevima 2 GHz jer su drugi frekvencijski pojasevi, npr. pojasevi određeni za GSM i UMTS/IMT-2000, na raspolaganju za sustave za pružanje isključivo zemaljskih pokretnih usluga. |
(12) |
Uzimajući u obzir kretanja na tržištu i razvoj tehnologija, u budućnosti će možda biti potrebno preispitati potrebu za ovom Odlukom kao i njezin opseg i primjenu, posebno na temelju procjene Komisije i podataka koje dostave države članice. |
(13) |
Odredbama ove Odluke ne dovodi se u pitanje odobravanje ovlaštenja za uporabu pojaseva 2 GHz. |
(14) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za radiofrekvencijski spektar, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Svrha je ove Odluke usklađivanje uvjeta za stavljanje na raspolaganje i djelotvornu uporabu frekvencijskih pojaseva od 1 980 do 2 010 MHz (smjer zemlja-nebo) i od 2 170 do 2 200 MHz (smjer nebo-zemlja) za sustave za pružanje pokretnih satelitskih usluga u Zajednici.
Članak 2.
Za potrebe ove Odluke, „sustavi za pružanje pokretnih satelitskih usluga” su sustavi koji mogu pružati radiokomunikacijske usluge između pokretne zemaljske postaje i jedne ili više svemirskih postaja ili između pokretnih zemaljskih postaja putem jedne ili više svemirskih postaja ili između pokretne zemaljske postaje i jedne ili više komplementarnih zemaljskih postaja koje se koriste na fiksnoj lokaciji.
Članak 3.
1. Države članice od 1. srpnja 2007. određuju i stavljaju na raspolaganje frekvencijske pojaseve od 1 980 do 2 010 MHz i od 2 170 do 2 200 MHz za sustave za pružanje pokretnih satelitskih usluga.
Svaka druga uporaba navedenih pojaseva ne smije izazivati štetne smetnje za sustave za pružanje pokretnih satelitskih usluga i ne smije zahtijevati zaštitu od štetnih smetnji izazvanih sustavima za pružanje pokretnih satelitskih usluga.
2. Svaka komplementarna zemaljska postaja čini sastavni dio pokretnog satelitskog sustava i pod nadzorom je sustava za upravljanje satelitskim resursima i mrežom. Ona koristi isti smjer prijenosa i iste dijelove frekvencijskih pojaseva kao i pripadajuće satelitske komponente te ne dovodi do povećanja zahtjeva u vezi sa spektrom pripadajućeg pokretnog satelitskog sustava.
Članak 4.
Države članice stalno nadziru uporabu odgovarajućih pojaseva i izvješćuju Komisiju o svojim nalazima kako bi se prema potrebi omogućilo preispitivanje ove Odluke.
Članak 5.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 14. veljače 2007.
Za Komisiju
Viviane REDING
Članica Komisije
(1) SL L 108, 24.4.2002., str. 1.
(2) Zaključci Vijeća 15530/04 i 15533/04 od 3.12.2004.
(3) Ovlaštenje CEPT-u za proučavanje i utvrđivanje tehničkih uvjeta u vezi s usklađenim pristupom u pogledu pokretnih satelitskih usluga u pojasevima 2 GHz (od 1 980 do 2 010 MHz i od 2 170 do 2 200 MHz) u Europskoj uniji.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
144 |
32007D0116
L 049/30 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
15.02.2007. |
ODLUKA KOMISIJE
od 15. veljače 2007.
o rezerviranju nacionalnog numeracijskog raspona koji počinje brojem „116” za usklađene brojeve za usklađene usluge od društvenog značaja
(priopćena pod brojem dokumenta C(2007) 249)
(Tekst značajan za EGP)
(2007/116/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (1), a posebno njezin članak 10. stavak 4.,
budući da:
(1) |
Poželjno je da se građanima država članica, uključujući putnike i korisnike s invaliditetom, omogući pristup određenim uslugama od društvenog značaja putem jednakih prepoznatljivih brojeva u svim državama članicama. Trenutačno postoji cijeli niz numeracijskih i pozivnih sustava u državama članicama, ali ne postoji zajednički numeracijski sustav u kojem bi se rezervirali isti telefonski brojevi za takve usluge u Zajednici. Za tu su namjenu potrebne mjere Zajednice. |
(2) |
Potrebno je uskladiti numeracijske resurse kako bi se krajnjim korisnicima omogućio pristup navedenim uslugama, koje se pružaju u različitim državama članicama, putem istog broja. Kombinacijom „isti broj – ista usluga” osigurava se povezivanje određene usluge, bez obzira u kojoj se državi članici pruža, sa specifičnim brojem unutar Zajednice. Na taj će se način osigurati usluge s paneuropskim identitetom u korist europskih građana koji će znati da pozivanjem istog broja pristupaju istoj vrsti usluge u različitim državama članicama. Navedenom će se mjerom potaknuti razvoj paneuropskih usluga. |
(3) |
Kako bi odražavali društvenu funkciju predmetnih usluga, usklađeni brojevi trebaju biti besplatni telefonski brojevi, što ne znači da bi operatori bili obvezni omogućivati pozive prema brojevima 116 o vlastitom trošku. Stoga je mogućnost korištenja besplatnih brojeva bitna komponenta usklađivanja koje se provodi. |
(4) |
Potrebno je odrediti uvjete usko povezane s nadzorom prirode pruženih usluga kako bi se osigurala uporaba usklađenih brojeva za pružanje određene vrste usluge obuhvaćene Odlukom. |
(5) |
Možda će biti potrebno odrediti posebne uvjete u vezi s pravom uporabe posebnog usklađenog broja, na primjer da se pripadajuća usluga pruža 24 sata na dan 7 dana u tjednu. |
(6) |
U skladu s Okvirnom direktivom, državna regulatorna tijela odgovorna su za upravljanje nacionalnim planovima numeriranja i za nadzor nad dodjelom nacionalnih numeracijskih resursa određenim poduzećima. U skladu s člankom 6. i člankom 10. Direktive 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o ovlaštenju u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga (Direktiva o ovlaštenju) (2) mogu se odrediti uvjeti u vezi s uporabom brojeva te primjenjivati kazne u slučaju nepoštovanja navedenih uvjeta. |
(7) |
Popis posebnih brojeva u numeracijskom rasponu koji počinje brojem „116” treba redovito ažurirati u skladu s postupkom iz članka 22. stavka 3. Okvirne direktive. Države članice trebaju obavijestiti o postojanju takvih brojeva na način dostupan svim zainteresiranim stranama, na primjer preko svojih internetskih stranica. |
(8) |
Komisija će na temelju izvješća koja su države članice dostavile Komisiji razmotriti izmjenu ili daljnju prilagodbu ove Odluke u okviru stečenog iskustva, posebno je li se posebna usluga za koju je rezerviran broj razvila na paneuropskoj osnovi. |
(9) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za komunikacije, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
Numeracijski raspon koji počinje brojem „116” rezerviran je u nacionalnim planovima numeriranja za usklađene brojeve za usklađene usluge od društvenog značaja.
Posebni brojevi unutar navedenog numeracijskog raspona i usluge za koje je svaki od brojeva rezerviran navedeni su u Prilogu.
Članak 2.
Usklađena usluga od društvenog značaja
„Usklađena usluga od društvenog značaja” je usluga koja odgovara zajedničkom opisu da je pojedincima dostupna putem besplatnog telefonskog broja, koja je potencijalno korisna posjetiteljima iz drugih država, koja ispunjava određenu društvenu potrebu i koja posebno doprinosi dobrobiti ili sigurnosti građana ili posebnih skupina građana ili pomaže građanima u poteškoćama.
Članak 3.
Rezerviranje posebnih brojeva unutar numeracijskog raspona koji počinje brojem „116”
Države članice osiguravaju:
(a) |
da se brojevi navedeni u Prilogu koriste samo za usluge za koje su rezervirani; |
(b) |
da se ne koriste brojevi unutar numeracijskog raspona koji počinje brojem „116” koji nisu navedeni u Prilogu; |
(c) |
da se broj 116112 ne dodijeli i ne koristi za nijednu uslugu. |
Članak 4.
Uvjeti u vezi s pravom uporabe usklađenih brojeva
Države članice određuju sljedeće uvjete u vezi s pravom uporabe usklađenih brojeva za pružanje usklađenih usluga od društvenog značaja:
(a) |
uslugom se građanima pružaju podaci, pomoć, alat za prijavu ili kombinacija navedenog; |
(b) |
usluga je na raspolaganju svim građanima bez bilo kakvog uvjeta prethodne registracije; |
(c) |
usluga nije vremenski ograničena; |
(d) |
nije potrebno plaćanje ili obvezivanje na plaćanje kao preduvjet za korištenje usluge; |
(e) |
sljedeće su djelatnosti isključene tijekom poziva: oglašavanje, zabava, marketing i prodaja, korištenje poziva za buduću prodaju komercijalnih usluga. |
Dodatno, države članice određuju posebne uvjete u vezi s pravom uporabe usklađenih brojeva kako je utvrđeno u Prilogu.
Članak 5.
Dodjela usklađenih brojeva
1. Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da od 31. kolovoza 2007. nadležno državno regulatorno tijelo može dodjeljivati brojeve navedene u Prilogu.
2. Uvrštavanje određenog broja i pripadajuće usklađene usluge od društvenog značaja na popis ne predstavlja za države članice obvezu da osiguraju pružanje predmetne usluge na svom državnom području.
3. Nakon što je broj naveden u Prilogu, država članica na državnoj razini objavljuje da je posebni broj na raspolaganju za pružanje pripadajuće usklađene usluge od društvenog značaja te da se mogu podnijeti prijave za pravo uporabe navedenog posebnog broja.
4. Države članice osiguravaju održavanje registra svih usklađenih brojeva, uključujući njihove pripadajuće usklađene usluge od društvenog značaja, koji su dostupni na njihovom državnom području. Registar mora biti lako dostupan javnosti.
Članak 6.
Praćenje
Države članice periodično izvješćuju Komisiju o stvarnoj uporabi brojeva navedenih u Prilogu za pružanje povezanih usluga na svom državnom području.
Članak 7.
Adresati
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 15. veljače 2007.
Za Komisiju
Viviane REDING
Članica Komisije
(1) SL L 108, 24.4.2002., str. 33.
(2) SL L 108, 24.4.2002., str. 21.
PRILOG
Popis rezerviranih brojeva za usklađene usluge od društvenoga značaja
Broj |
Usluga za koju je broj rezerviran |
Posebni uvjeti u vezi s pravom uporabe ovog broja |
116000 |
Pozivni centar za nestalu djecu |
|
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
148 |
32007D0176
L 086/11 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
11.12.2006. |
ODLUKA KOMISIJE
od 11. prosinca 2006.
o utvrđivanju popisa normi i/ili specifikacija za elektroničke komunikacijske mreže, usluge i pripadajuću opremu i usluge te zamjenjivanju svih prethodnih verzija
(priopćena pod brojem dokumenta C(2006) 6364)
(Tekst značajan za EGP)
(2007/176/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (1), a posebno njezin članak 17. stavak 1.,
nakon savjetovanja s Odborom za komunikacije,
budući da:
(1) |
U Službenom listu Europskih zajednica (2) objavljen je privremeni „popis normi i/ili specifikacija za poticanje usklađenog osiguravanja elektroničkih komunikacijskih mreža, elektroničkih komunikacijskih usluga te pripadajuće opreme i usluga”. |
(2) |
Privremeni se popis odnosio, kako na regulatorni okvir u skladu s Direktivom Vijeća 90/387/EEZ (3), tako i na regulatorni okvir koji je na snazi u skladu s Direktivom 2002/21/EZ. U ožujku 2006. (4) napravljeni su dodaci popisu i izmjene popisa. |
(3) |
Stoga je neophodno nadmašiti privremeni popis te izraditi i objaviti popis normi kojim će se zamijeniti gore navedene objave. |
(4) |
U suradnji sa stručnjacima iz država članica i Europskog instituta za telekomunikacijske norme (ETSI) sastavljen je revidirani popis, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Popis normi
1. Utvrđuje se popis normi i/ili specifikacija za elektroničke komunikacijske mreže usluge i pripadajuću opremu i usluge.
On zamjenjuje prethodne verzije popisa normi objavljene 31. prosinca 2002. i 23. ožujka 2006.
Ova se objava, uz popis normi za minimalni skup zakupljenih vodova, objavljuje 25. srpnja 2003. u Službenom listu Europske unije.
2. Popis normi, kako je utvrđen u Prilogu, objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
Članak 2.
Adresati
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. prosinca 2006.
Za Komisiju
Viviane REDING
Članica Komisije
(1) SL L 108, 24.4.2002., str. 33.
(2) SL C 331, 31.12.2002., str. 32.
(3) SL L 192, 24.7.1990., str. 1. Direktiva stavljena izvan snage Direktivom 2002/21/EZ.
(4) SL C 71, 23.3.2006., str. 9.
PRILOG
Popis normi i/ili specifikacija za elektroničke komunikacijske mreže, usluge i pripadajuću opremu i usluge
OBJAŠNJENJE U VEZI S OVIM IZDANJEM POPISA NORMI I/ILI SPECIFIKACIJA ZA ELEKTRONIČKE KOMUNIKACIJSKE MREŽE, USLUGE I PRIPADAJUĆU OPREMU I USLUGE
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Okvirne direktive (2002/21/EZ) Komisija sastavlja i objavljuje u Službenom listu Europskih zajednica popis normi i/ili specifikacija koje služe kao osnova za poticanje usklađenog osiguravanja elektroničkih komunikacijskih mreža, elektroničkih komunikacijskih usluga i pripadajuće opreme i usluga kako bi se osigurala interoperabilnost usluga i poboljšala sloboda izbora za korisnike.
Ova objava zamjenjuje prijašnji privremeni popis normi (2002/C 331/04) koji se odnosio kako na „stari” regulatorni okvir (odnosno članak 5. Direktive 90/387/EEZ, kako je izmijenjena Direktivom 97/51/EZ), tako i na važeći regulatorni okvir (odnosno članak 17. Okvirne direktive 2002/21/EZ). Ova objava također zamjenjuje izmjenu popisa normi (2006/C 71/04) od 23. ožujka 2006. (1) u dijelu „interaktivna digitalna televizija”. Objavljivanje ovog popisa normi ne utječe na najmanji skup zakupljenih vodova s usklađenim svojstvima i pripadajućim normama iz članka 18. Direktive 2002/22/EZ (Direktiva o osnovnoj usluzi) objavljen u Odluci Komisije (2003/548/EZ) od 24. srpnja 2003. (2)
U skladu s člankom 17. stavkom 2. Okvirne direktive, ako se na popisu ne nalaze norme i/ili specifikacije, države članice moraju potaknuti provedbu normi i/ili specifikacija koje su donijele europske organizacije za norme te, ako takve norme i specifikacije ne postoje, potaknuti provedbu međunarodnih normi ili preporuka koje su donijeli Međunarodna telekomunikacijska unija (ITU), Međunarodna organizacija za normizaciju (ISO) ili Međunarodno elektrotehničko povjerenstvo (IEC).
Sadašnja objava predstavlja selektivan popis normi i/ili specifikacija iz predmetnih područja. U usporedbi s privremenim popisom normi (2002/C 331/04) uključeno je manje normi i/ili specifikacija te je na taj način prepoznato da se člankom 17. stavkom 2. Okvirne direktive od država članica već zahtijeva da potiču uporabu normi ili specifikacija koje su donijele Europske organizacije za normizaciju, koje nisu objavljene na popisu normi.
Ovaj je popis normi izrađen uzimajući u obzir sljedeće kriterije. Te je kriterije u suradnji s državama članicama sastavio Odbor za komunikacije, a naknadno su potvrđeni kroz javno savjetovanje.
Revidirani popis treba uključivati norme i/ili specifikacije:
— |
za međusobno povezivanje elektroničkih komunikacijskih mreža ili za pristup elektroničkim komunikacijskim mrežama i/ili interoperabilnost elektroničkih komunikacijskih usluga, u mjeri u kojoj je to strogo neophodno kako bi se osigurala interoperabilnost korisnika s kraja na kraj te sloboda izbora za korisnike, |
— |
u slučaju kojih provedba ne uključuje pretjerane troškove u usporedbi s očekivanim koristima (odnosno razmjernost), |
— |
i koje ispunjavaju jedan ili oba od sljedećih kriterija: |
— |
norme i/ili specifikacije za ključna sučelja koja predstavljaju granice između sustava koji su u vlasništvu i kojima upravljaju različite strane, uključujući prekogranične aspekte, a posebno norme i/ili specifikacije za rješavanje teških i mogućih slučajeva u kojima ne postoji interoperabilnost ili sloboda izbora, |
— |
norme i/ili specifikacije koje su važne na današnjem tržištu, koje se još razvijaju i imaju određeni životni vijek u budućnosti. |
Revidirani popis ne treba uključivati:
— |
norme i/ili specifikacije za dobro uspostavljene mreže i usluge koje se više ne razvijaju, |
— |
norme i/ili specifikacije za mreže i usluge koje su trenutačno u ranoj fazi razvoja, |
— |
kao posljedica odredbi iz stavka 1. točke (c), norme i/ili specifikacije koje ostvaruju interoperabilnost i slobodu izbora mogu se prepustiti tržištu jer će ono biti zaštićeno kroz potražnju potrošača i interes industrije. |
Ne dovodeći u pitanje kriterije iz gore navedenih stavaka 1. i 2., posebnu pozornost treba posvetiti:
— |
normama i/ili specifikacijama koje se trenutačno koriste za uređenje na nacionalnoj ili europskoj razini, ako je prvo potrebno ocijeniti utjecaj njihova otklanjanja. |
— |
normama i/ili specifikacijama koje su, u skladu s nacionalnim pravom ili pravom Zajednice, potrebne za osiguravanje posebnih obveza od javnog interesa, a za čiju provedbu kod operatora ne postoji komercijalni poticaj. |
PREDGOVOR
1. Opće napomene
Norme i/ili specifikacije navedene dalje u tekstu predstavljaju „popis normi i/ili specifikacija” iz članka 1. Odluke Komisije C(2006)6364 od 11. prosinca 2006.
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Okvirne direktive (2002/21/EZ) Komisija sastavlja i objavljuje u Službenom listu Europskih zajednica popis normi i/ili specifikacija koje služe kao osnova za poticanje usklađenog osiguravanja elektroničkih komunikacijskih mreža, elektroničkih komunikacijskih usluga i pripadajuće opreme i usluga.
Ako norme i/ili specifikacije iz gore navedenog stavka nisu provedene na odgovarajući način te stoga nije moguće osigurati interoperabilnost usluga u jednoj ili više država članica, provedba takvih normi i/ili specifikacija može postati obvezna u skladu s postupkom utvrđenim u stavku 4. članka 17. Okvirne direktive.
Popis normi će se redovito revidirati kako bi se u obzir uzeli zahtjevi nastali kao rezultat novih tehnologija i promjena na tržištu. Zainteresirane se strane pozivaju da daju komentare u vezi s ovim pitanjem.
Provedeno je savjetovanje s Odborom za komunikacije (3) u mjeri u kojoj se popis odnosi na članak 17. Okvirne direktive.
Norme koje su dogovorene u skladu s Direktivom o radio opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi (Direktiva o RTTO-u) (1999/5/EZ) i objavljene u Službenom listu Europske unije nisu obuhvaćene područjem primjene ovog dokumenta.
2. Struktura popisa normi
— |
poglavlje I.: Obvezne norme i/ili specifikacije |
— |
poglavlje II.: Transparentni prijenosni kapacitet |
— |
poglavlje III.: Korisnička sučelja u javnoj ponudi |
— |
poglavlje IV.: Međusobno povezivanje i pristup |
— |
poglavlje V.: Usluge i obilježja |
— |
poglavlje VI.: Numeriranje i adresiranje |
— |
poglavlje VII.: Kakvoća usluge |
— |
poglavlje VIII.: Usluge radiodifuzijskog emitiranja |
3. Stanje normi i/ili specifikacija s popisa
Stanje normi i/ili specifikacija različito je za norme i/ili specifikacije iz poglavlja I. te iz drugih poglavlja dokumenta.
Norme i/ili specifikacije s popisa iz poglavlja I. obvezno se primjenjuju. Norme i/ili specifikacije mogu postati obvezne uz primjenu postupka utvrđenog u članku 17. stavku 4. Okvirne direktive. U skladu s člankom 17. stavkom 4. Okvirne direktive, „ako Komisija namjerava učiniti provedbu određenih normi i/ili specifikacija obveznom, dužna je objaviti obavijest u Službenom listu Europskih zajednica te pozvati sve uključene strane da javno iznesu stajališta”. Komisija, u skladu s postupkom iz članka 22. stavka 3. Okvirne direktive, propisuje obveznu provedbu mjerodavnih normi i/ili specifikacija uključujući na popis normi, koji se objavljuje u Službenom listu Europskih zajednica, uputu na njih kao na obvezne norme i/ili specifikacije.
Potiče se uporaba normi i/ili specifikacija navedenih na popisu u poglavljima od II. do VIII., ali ne postoji zakonska obveza njihove provedbe. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Okvirne direktive, „države članice dužne su poticati uporabu normi i/ili specifikacija iz […] za osiguravanje usluga, tehničkih sučelja i/ili mrežnih funkcija u mjeri u kojoj je to nužno potrebno kako bi se osigurala interoperabilnost usluga i poboljšala sloboda izbora za korisnike”. U tom kontekstu na popis preporučenih normi i/ili specifikacija treba gledati kao na kandidate koji će postati obvezne norme i/ili specifikacije odmah nakon što nadležna tijela otkriju učinke narušavanja tržišta povezane s nedovoljnim poštivanjem preporučenih normi i/ili specifikacija.
U skladu s člankom 17. Okvirne direktive, svrha ovog popisa je „da ga se koristi kao osnovu za poticanje usklađenog osiguravanja elektroničkih komunikacijskih mreža, elektroničkih komunikacijskih usluga i pripadajuće opreme i usluga” (prvi stavak), „da se njime osigura interoperabilnost usluga te poboljša sloboda izbora za korisnike.” (drugi stavak). To treba imati na umu prilikom provedbe normi i/ili specifikacija koje sadrže alternative ili neobavezne klauzule.
U skladu s člankom 17. stavcima 5. i 6. Okvirne direktive, „ako Komisija smatra da norme i/ili specifikacije […] više ne doprinose pružanju usklađenih elektroničkih komunikacijskih usluga ili da više ne ispunjavaju potrebe potrošača ili da ometaju tehnološki razvoj, Komisija je dužna […] ukloniti ih s popisa normi i/ili specifikacija […].”
Uz norme i/ili specifikacije navedene u poglavlju I. ovog popisa, druge zakonodavne mjere unutar regulatornog okvira za elektroničke komunikacijske mreže i usluge mogu rezultirati obveznom uporabom određenih normi i/ili specifikacija za neka poduzeća.
4. Verzija norme i/ili specifikacije
Ako nije naveden broj verzije norme i/ili specifikacije, u trenutku objavljivanja popisa vrijedi verzija navedena na ovom popisu.
Osim ako nije drukčije navedeno, prilikom upućivanja na višedijelnu normu i/ili specifikaciju, svi dijelovi i poddijelovi norme i/ili specifikacije su važni. U nekim slučajevima, u kojima je to jasno naznačeno, samo su određeni dijelovi norme i/ili specifikacije uključeni na popis.
5. Tehničke norme i/ili specifikacije
Većina normi i specifikacija navedenih na ovom popisu dokumenti su ETSI-ja u skladu s prethodnom i postojećom nomenklaturom ETSI-ja. Definicije različitih vrsta dokumenata ETSI-ja mogu se pronaći pod „ETSI Directives” (Direktive ETSI-ja) koje su dostupne na stranici: http://portal.etsi.org/directives/
Najvažniji dokumenti su:
Dokumenti u skladu s postojećom nomenklaturom ETSI-ja:
Tehnička specifikacija, TS, uglavnom sadrži normativne odredbe koje je odobrilo tehničko tijelo.
Tehničko izvješće, TR, sadrži uglavnom informativne elemente koje je odobrilo tehničko tijelo.
Norma, ES, sadrži uglavnom normativne odredbe koje je odobrilo članstvo ETSI-ja.
Vodič, EG, sadrži uglavnom informativne elemente koje je odobrilo članstvo ETSI-ja.
Posebno izvješće, SR, sadrži informacije koje su javno objavljene kao naputak.
Europska norma (serija u vezi s telekomunikacijama), EN, sadrži normativne odredbe koje su odobrile nacionalne organizacije za norme i/ili nacionalna izaslanstva, a za posljedicu ima mirovanje ili prenošenje u nacionalno zakonodavstvo.
Usklađena norma, EN (serija u vezi s telekomunikacijama) čija je izrada, uz ovlasti Europske komisije, povjerena ETSI-ju u skladu s europskim direktivama 98/34/EZ i 98/48/EZ i koji je izrađen uz poštivanje primjenljivih bitnih zahtjeva iz Direktive o „novom pristupu”, a uputa na njega je naknadno objavljena u Službenom listu Europskih zajednica.
Dokumenti u skladu s prijašnjom nomenklaturom ETSI-ja na koju se odnose upute s popisa:
Europska telekomunikacijska norma, ETS, sadrži normativne odredbe koje su odobrile nacionalne organizacije za norme i/ili nacionalna izaslanstva, a za posljedicu ima mirovanje i prenošenje u nacionalno zakonodavstvo.
Tehničko izvješće ETSI-ja, ETR, sadrži informativne elemente koje je odobrio tehnički odbor.
6. Adrese na kojima se mogu dobiti dokumenti na koje se odnose upute.
ETSI Publications Office (Ured za objavljivanje ETSI-ja)
poštanska adresa:
ETSI |
650 Route des Lucioles |
F-06921 Sophia Antipolis Cedex |
Francuska |
Telefon: (33 -4) 92 94 42 41 |
Faks: (33 -4) 93 95 81 33 |
E-pošta: publications@etsi.fr |
Internetska stranica: |
http://www.etsi.org/services_products/freestandard/home.htm |
Podaci u vezi s dokumentima ETSI-ja mogu se izravno unijeti sa stranice: http://pda.etsi.org/pda/queryform.asp |
ITU Sales and Marketing Service (za dokumente ITU-T-a) (Služba za prodaju i marketing ITU-a)
poštanska adresa: ITU |
||
Place des Nations |
||
CH-1211 Geneva 20 |
||
Švicarska |
Telefon: |
(41 -22) 730 61 41 |
(engleski) |
|
(41 -22) 730 61 42 |
(francuski) |
|
(41 -22) 730 61 43 |
(španjolski) |
Faks: (41 -22) 730 51 94
E-pošta: sales@itu.int
Internetska stranica: http://www.itu.int
7. Upute na zakonodavstvo EU-a
Popis se odnosi na sljedeće zakonodavne dokumente koji se mogu pronaći na stranici http://europa.eu.int/information_society/topics/telecoms/regulatory/index_en.htm
Direktiva 2002/21/EZ (Okvirna direktiva) Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (SL L 108, 24.4.2002., str. 33.).
Direktiva 2002/19/EZ (Direktiva o pristupu) Europskog parlamenta i Vijeća o pristupu i međusobnom povezivanju elektroničkih komunikacijskih mreža i pripadajuće opreme (SL L 108, 24.4.2002., str. 7.).
Direktiva 2002/22/EZ (Direktiva o osnovnoj usluzi) Europskog parlamenta i Vijeća o univerzalnoj usluzi i pravima korisnika u vezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama (SL L 108, 24.4.2002., str. 51.).
Direktiva 2002/58/EZ (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) Europskog parlamenta i Vijeća o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (SL L 201, 31.7.2002., str. 27.).
Direktiva 2002/20/EZ (Direktiva o ovlaštenju) Europskog parlamenta i Vijeća o ovlaštenju u elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga (SL L 108, 24.4.2002., str. 21.).
Preporuka Komisije 2000/417/EZ o slobodnom pristupu lokalnim vodovima (SL L 156, 29.6.2000., str. 44.).
Uredba EZ/2887/2000 Europskog parlamenta i Vijeća o razmotanom pristupu lokalnoj petlji (SL L 336, 30.12.2000., str. 4.).
Preporuka Komisije (2005/57/EZ) od 21. siječnja 2005. o osiguravanju zakupljenih vodova u Europskoj uniji (Dio 1. – Glavni uvjeti dostave za veleprodaju zakupljenih vodova) (priopćena pod brojem dokumenta C (2005) 103). (SL L 24, 27.1.2005., str. 27.).
Preporuka Komisije (2005/268/EZ) od 29. ožujka 2005. o osiguravanju zakupljenih vodova u Europskoj uniji – Dio 2. – aspekti određivanja cijena za veleprodaju dijelova sklopova zakupljenih vodova (priopćena pod brojem dokumenta C(2005) 951). (SL L 083, 1.4.2005., str. 52.)
Preporuka Komisije 2003/558/EZ od 25. srpnja 2003. o obradi informacija o lokaciji pozivatelja u elektroničkim komunikacijskim mrežama za potrebe usluga poziva u pomoć s utvrđivanjem lokacije. (SL L 189, 29.7.2003., str. 49.).
Direktiva 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radijskoj opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi te o uzajamnom priznavanju njihove sukladnosti (Direktiva o RTTO-u) (SL L 91, 7.4.1999., str. 10.).
Odluka Vijeća 2001/792/EZ od 23. listopada 2001. o uspostavi mehanizma Zajednice u svrhu olakšavanja pojačane suradnje u intervencijama pomoći civilne zaštite. (SL L 297, 15.11.2001., str. 7.).
Odluka br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru). (SL L 108, 24.4.2002., str. 1.).
Direktiva 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih norma i propisa te pravila za usluge informacijskog društva, kako je izmijenjena Direktivom 98/48/EZ. (SL L 204, 21.7.1998., str. 37.).
COM(2004)541 „Priopćenje Komisije Vijeću, Europskom parlamentu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o interoperabilnosti usluga digitalne interaktivne televizije” od 30. srpnja 2004.
COM(2006)37 „Priopćenje Komisije Vijeću, Europskom parlamentu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o pregledu interoperabilnosti usluga digitalne interaktivne televizije” od 2. veljače 2006. u skladu s priopćenjem COM(2004)541 od 30. srpnja 2004.
8. Definicije i skraćenice
Definicije
Primjenjuju se definicije iz mjerodavnog zakonodavstva EU-a navedene u odjeljku 7.
Skraćenice
Za potrebe ovog dokumenta primjenjuju se sljedeće skraćenice:
3GPP |
Projekt partnerstva treće generacije |
API |
Sučelje korisničkih programa |
DAB |
Digitalno radiodifuzijsko emitiranje zvuka |
DVB |
Digitalno radiodifuzijsko emitiranje videosignala |
ETSI |
Europski institut za telekomunikacijske norme |
GSM |
Globalni sustav pokretnih komunikacija |
ISDN |
Digitalna mreža integriranih usluga |
IP |
Internetski protokol |
IPAT |
Pristupni terminal za internetski protokol |
ITU |
Međunarodna telekomunikacijska unija |
MHEG |
Stručna skupina za multimedije i hipermedije |
MHP |
Multimedijalna platforma za kućnu uporabu |
NGN |
Mreže sljedeće generacije |
NTP |
Završna točka mreže |
OSA |
Otvoreni pristup usluzi |
PoI |
Točka međusobnog povezivanja |
PSTN |
Javna komutirana telefonska mreža |
QoS |
Kakvoća usluge |
ULL |
Izdvojena lokalna petlja |
UMTS |
Opći sustav pokretnih telekomunikacija |
WML |
Bežični jezik za označivanje |
WTVML |
Bežični televizijski jezik za označivanje, također i WTML |
POPIS NORMI I/ILI SPECIFIKACIJA ZA ELEKTRONIČKE MREŽE, USLUGE I PRIPADAJUĆU OPREMU I USLUGE
Oprema i usluge
Svrha objavljivanja normi i/ili specifikacija na popisu je potaknuti pružanje usklađenih elektroničkih komunikacijskih usluga za dobrobit korisnika u cijeloj Zajednici, osigurati interoperabilnost i pružiti podršku pri provedbi regulatornog okvira. Glavna ideja vodilja prilikom uključivanja normi i/ili specifikacija je usredotočenost na norme i/ili specifikacije koje su povezane s odredbama iz direktiva. Kriteriji za uvrštavanje normi i/ili specifikacija na popis pojašnjeni su u napomeni s objašnjenjem.
POGLAVLJE I.
1. Obvezne norme
U sadašnjem dokumentu ne postoje obvezne norme.
Norme mogu postati obvezne provedbom postupka utvrđenog u članku 17. stavku 4. Okvirne direktive. Ako Komisija namjerava učiniti provedbu određenih normi i/ili specifikacija obveznom, dužna je objaviti obavijest u Službenom listu Europskih zajednica i pozvati sve zainteresirane strane da javno iznesu svoja stajališta.
POGLAVLJE II.
2. Transparentni prijenosni kapaciteti
2.1. Pristup lokalnoj petlji za treće strane
Tehnička sučelja i/ili obilježja usluge |
Uputa |
Napomene |
Spektralno upravljanje na žičnim pristupnim mrežama; dio 1.: Definicije i knjižnica signala |
ETSI TR 101 830-1 (V.1.1.1.) |
|
POGLAVLJE III.
3. Korisnička sučelja u javnoj ponudi (NTP)
Pod određenim tržišnim uvjetima (4) državno regulatorno tijelo može operatorima nametnuti obveze u vezi s ispunjavanjem razboritih zahtjeva za pristup posebnim mrežnim elementima i pripadajućoj opremi i zahtjeva za njihovu uporabu.
Na postojeći popis normi nije uključena nijedna norma i/ili specifikacija budući da se za nijednu nije smatralo da zadovoljava kriterije utvrđene u napomeni s objašnjenjem.
POGLAVLJE IV.
4. Međusobno povezivanje i pristup
U skladu s odredbama iz Direktive o pristupu, osiguravatelji elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga mogu imati određene obveze u vezi s međusobnim povezivanjem i/ili pristupom.
Norme i/ili specifikacije u vezi s ULL-om i tokom bitova obuhvaćene su poglavljem II.
4.1. Sučelja namjenskih programa
Tehnička sučelja i/ili obilježja usluge |
Uputa |
Napomene |
Otvoreni pristup usluzi (OSA); sučelje namjenskih programa (API/Parlay 3) |
Serija ETSI ES 201 915 |
|
Otvoreni pristup usluzi (OSA); sučelje namjenskih programa (API/Parlay 4) |
Serija ETSI ES 202 915 |
|
Otvoreni pristup usluzi (OSA); sučelje namjenskih programa (API/Parlay 5) |
Serija ETSI ES 203 915 |
|
Prilagođene aplikacije za poboljšanu logiku pokretnih mreža (CAMEL) sustava UMTS, 3. faza; specifikacija aplikacijskog dijela CAMEL-a (CAP) |
ETSI TS 129 078 |
|
Otvoreni pristup usluzi sustava UMTS (OSA); sučelje namjenskih programa (API);. dio 1.: Pregled |
ETSI TS 129 198-1 |
|
Sučelje namjenskih programa arhitekture otvorenih usluga sustava UMTS –dio 2. |
ETSI TR 129 998 |
|
4.2. Pristup mrežnoj opremi i uslugama
Na postojeći popis normi nije uključena nijedna norma i/ili specifikacija budući da se za nijednu nije smatralo da zadovoljava kriterije utvrđene u napomeni s objašnjenjem.
4.3. Međusobno povezivanje
Tehnička sučelja i/ili obilježja usluge |
Uputa |
Napomene |
IPCablecom; dio 12.: Internetski signalizacijski prijenosni protokol (ISTP) |
ETSI TS 101 909-12 |
definira sučelje SS7 prema signalizacijskom pristupniku mreže IPCablecom |
IPCablecom; dio 23.: Pristupni terminal za internetski protokol – linijska kontrolna signalizacija (IPAT – LCS) |
ETSI TS 101 909-23 |
identificira signalizacijsko sučelje V5.2. prema IPAT-u mreži IPCablecom |
POGLAVLJE V.
5. Usluge i obilježja
5.1. Lokacija pozivatelja
Tehnička sučelja i/ili obilježja usluge |
Uputa |
Napomene |
Protokoli za lokaciju u slučaju opasnosti |
ETSI TS 102 164 |
|
Lokacijske usluge (LCS); opis rada; 2. faza (UMTS) |
ETSI TS 123 171 |
|
5.2. Aspekti radiodifuzijskog emitiranja
Norme i/ili specifikacije za radiodifuzijsko emitiranje koje se smatraju važnima obuhvaćene su poglavljem VIII.
5.3. Obavijest o tarifiranju (AoC)
Na postojeći popis normi nije uključena nijedna norma i/ili specifikacija budući da se za nijednu nije smatralo da zadovoljava kriterije utvrđene u napomeni s objašnjenjem.
5.4. Usluge telefonskog imenika
Tehnička sučelja i/ili obilježja usluga |
Uputa |
Napomene |
Računalna pomoć u vezi s telefonskim imenikom |
Preporuka ITU-T-a E.115 (02/95) |
Trenutačno se koristi za provedbu međunarodnih javnih usluga telefonskog imenika |
Međunarodne javne usluge telefonskog imenika |
Preporuka ITU-T-a F.510 |
Također je prikladna za međusobno povezivanje nacionalnih baza podataka telefonskih imenika |
Jedinstvena specifikacija telefonskog imenika |
Preporuka ITU-T-a F.515 |
|
5.5. Odbijanje anonimnih poziva (ACR)
Iako je ACR standardiziran za mreže PSTN/ISDN, samo su neke od provedbi koje su trenutačno u tijeku djelomično u skladu s normama i/ili specifikacijama, a ACR nije određen kao norma za mreže GSM.
Na postojeći popis normi nije uključena nijedna norma i/ili specifikacija budući da se za nijednu nije smatralo da zadovoljava kriterije utvrđene u napomeni s objašnjenjem.
POGLAVLJE VI.
6. Numeriranje i adresiranje
6.1. Odabir i predodabir operatora
Na postojeći popis normi nije uključena nijedna norma i/ili specifikacija budući da se za nijednu nije smatralo da zadovoljava kriterije utvrđene u napomeni s objašnjenjem.
6.2. Prenosivost broja
Na postojeći popis normi nije uključena nijedna norma i/ili specifikacija budući da se za nijednu nije smatralo da zadovoljava kriterije utvrđene u napomeni s objašnjenjem.
POGLAVLJE VII.
7. Kakvoća usluge (QoS)
Tehnička sučelja i/ili obilježja usluge |
Uputa |
Napomene |
Definicije i mjerenja parametara kakvoće usluge u vezi s korisnikom |
Serija ETSI EG 202 057 (dijelovi od 1. do 4.) |
|
Kakvoća telekomunikacijskih usluga |
Serija ETSI EG 202 009 (dijelovi od 1. do 3.) |
Parametri važni za korisnike |
Definicije parametara učinka za kakvoću govora i druge aplikacije govornog pojasa koje se koriste u IP mrežama. |
Preporuka ITU-T-a G.1020 (uključujući Prilog A) |
|
Napomena. U skladu s člancima 11. i 22. Direktive o osnovnoj usluzi, nacionalna regulatorna tijela mogu u određenim okolnostima zahtijevati uporabu određenih normi i/ili specifikacija za parametre, definicije i mjerenja koji se odnose na vrijeme ponude i kakvoću usluga. Te su norme i/ili specifikacije navedene na popisu u Prilogu III. Direktivi.
7.1. Stupanj usluge
Tehnička sučelja i/ili obilježja usluge |
Uputa |
Napomene |
Multimedijalne kategorije kakvoće usluga za krajnje korisnike |
Preporuka ITU-T-a G.1010 (11/01) |
|
7.2. Ciljevi u vezi s učincima mreže
Postojećim popisom normi obuhvaćene su samo norme i/ili specifikacije važne za usluge utemeljene na IP-u.
Tehnička sučelja i/ili obilježja usluge |
Uputa |
Napomene |
Ciljevi u vezi s rezultatima mreže za usluge utemeljene na IP-u |
Preporuka ITU-T-a Y.1541 (uključujući Prilog X. te izmjene 1. i 2.) |
Neke tehnologije mogu zahtijevati posebno postupanje s dozvoljenim odstupanjima. |
Koncept i arhitektura kakvoće usluga (QoS) |
ETSI TS 123 107 (3GPP TS 23.107) |
Svrstavanje između preporuke ITU-T-a Y.1541 i razreda TS 123107 kakvoće usluge |
POGLAVLJE VIII.
8. Usluge radiodifuzijskog emitiranja
8.1. Sučelja namjenskih programa
Tehnička sučelja i/ili obilježja usluge |
Uputa |
Napomene |
Digitalno radiodifuzijsko emitiranje videosignala (DVB); specifikacija 1.1.1 za multimedijalnu platformu za kućnu uporabu (MHP) |
ETSI TS 102 812 |
verzija 1.2.1. |
Digitalno radiodifuzijsko emitiranje videosignala (DVB); specifikacija 1.0.3. za multimedijalnu platformu za kućnu uporabu (MHP) |
ETSI ES 201 812 |
verzija 1.1.1., ranije TS 101812 v. 1.3.1. |
Radiodifuzijski profil MHEG-5 |
ETSI ES 202 184 |
verzija 1.1.1. |
8.2. Norme i/ili specifikacije za realizaciju interaktivnog televizijskog sadržaja
Tehnička sučelja i/ili obilježja usluge |
Uputa |
Napomena |
WTVML, specifikacija za jednostavan mikropreglednik za interaktivne televizijske aplikacije koje se temelje na WML-u i koje su s njim kompatibilne |
ETSI TS 102322 |
verzija 1.1.1. |
8.3. Digitalno radiodifuzijsko emitiranje
Tehnička sučelja i/ili obilježja usluge |
Uputa |
Napomena |
Digitalno radiodifuzijsko emitiranje zvuka (DAB); specifikacija virtualnog stroja: DAB Java |
ETSI TS 101993 |
|
(1) SL C 71, 23.3.2006., str. 9.
(2) SL L 186, 25.7.2003., str. 43.
(3) Osnovan u skladu s člankom 22. Okvirne direktive.
(4) Vidjeti članak 8.2. Direktive o pristupu.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
157 |
32007R1126
L 255/14 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
28.09.2007. |
UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 1126/2007
od 28. rujna 2007.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani u pogledu toksina plijesni Fusarium u kukuruzu i proizvodima od kukuruza
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontaminante u hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (2) utvrđuju se najveće dopuštene količine toksina plijesni Fusarium u određenoj hrani. |
(2) |
Najveće dopuštene količine treba utvrditi na strogoj razini koju je moguće razumno postići primjenom dobre poljoprivredne i proizvođačke prakse te uzimajući u obzir rizik povezan s potrošnjom hrane. |
(3) |
Klimatski uvjeti tijekom rasta, posebno u fazi cvjetanja, imaju velik utjecaj na sadržaj toksina plijesni Fusarium. Međutim, dobra poljoprivredna praksa, kojom se faktori rizika smanjuju na minimum, može u određenoj mjeri spriječiti kontaminaciju gljivicom Fusarium. Preporuka Komisije 2006/583/EZ od 17. kolovoza 2006. o sprečavanju i smanjenju toksina plijesni Fusarium u žitaricama i proizvodima od žitarica (3), uključujući kukuruz i proizvode od kukuruza, sadrži opća načela za sprečavanje i smanjenje kontaminacije žitarica toksinom plijesni Fusarium (zearalenonom, fumonizinima i trihotecenima) koja treba provesti izradom nacionalnih kodeksa prakse utemeljenih na tim načelima. |
(4) |
Najveće dopuštene količine za toksine plijesni Fusarium u žitaricama i proizvodima od žitarica, uključujući kukuruz i proizvode od kukuruza, utvrđene su 2005. godine. Za kukuruz nisu bili točno poznati svi čimbenici uključeni u stvaranje toksina plijesni Fusarium, posebno zearalenona i fumonizina B1 i B2. Stoga je bilo predviđeno da se najveće dopuštene količine u kukuruzu i proizvodima od kukuruza primjenjuju samo od 1. srpnja 2007. za deoksinivalenol i zearalenon, a od 1. listopada 2007. za fumonizine B1 i B2, u slučaju da prije toga ne budu određene izmijenjene najveće dopuštene količine na temelju novih informacija o njihovoj pojavi i stvaranju. To vremensko razdoblje omogućilo je subjektima u poslovanju hranom u lancu žitarica da provedu istraživanja o izvorima stvaranja tih mikotoksina te o utvrđivanju mjera upravljanja koje treba poduzeti kako bi se spriječila njihova prisutnost koliko god je to razumno moguće. |
(5) |
Uzimajući u obzir nove informacije nakon 2005. godine, čini se da je potrebno izmijeniti najveće dopuštene količine u kukuruzu i proizvodima od kukuruza, kao i datum njihove primjene. |
(6) |
Nedavne informacije pokazuju da su za berbe iz 2005. i 2006. godine uočene veće razine u kukuruzu, uglavnom zearalenona i fumonizina te u manjoj mjeri deoksinivalenola, nego za berbe iz 2003. i 2004. godine, što je povezano s vremenskim uvjetima. Stoga u određenim vremenskim uvjetima nije moguće postići predviđene razine zearalenona i fumonizina za kukuruz, čak ni kada se u najvećoj mjeri provode preventivne mjere. Stoga je potrebno izmijeniti najveće dopuštene količine kako bi se izbjegli poremećaji na tržištu te istodobno održala visoka razina zaštite javnog zdravlja, osiguravajući da izloženost ljudi ostane znatno ispod orijentacijske vrijednosti utemeljene na brizi za zdravlje ljudi. |
(7) |
Kako bi se osigurala ispravna i neometana primjena ovih najvećih dopuštenih količina, također je primjereno da se one primjenjuju na sav kukuruz i proizvode od kukuruza iz sezonske berbe te, stoga, datum primjene treba odražavati početak prodajne sezone sljedeće žetvene godine. Budući da berba kukuruza u Europi obično počinje sredinom rujna i traje do kraja listopada, kao datum primjene primjereno je uzeti 1. listopada 2007. |
(8) |
U svjetlu gore navedenog, ova se Uredba primjenjuje od 1. srpnja 2007. |
(9) |
Dodatno, treba napraviti i neke manje tehničke izmjene. |
(10) |
Primjereno je osigurati da se najveća dopuštena količina ne primjenjuje za neprerađeni kukuruz namijenjen za preradu mokrom meljavom (proizvodnja škroba)., Znanstveni podaci su zaista pokazali da, bez obzira na razine toksina plijesni Fusarium prisutne u neprerađenom kukuruzu, toksini plijesni Fusarium nisu otkriveni ili su otkriveni tek u vrlo malim količinama u škrobu proizvedenom od kukuruza. Međutim, kako bi se zaštitilo javno zdravlje i zdravlje životinja, subjekti u poslovanju s hranom u sektoru mokre meljave trebaju intenzivno pratiti nusproizvode iz postupka mokre meljave namijenjene hranidbi životinja kako bi provjerili sukladnost s orijentacijskim vrijednostima iz Preporuke Komisije 2006/576/EZ od 17. kolovoza 2006. o prisutnosti deoksinivalenola, zearalenona, okratoksina A, T-2 i HT-2 i fumonizina u proizvodima namijenjenim hranidbi životinja (4). |
(11) |
Postupkom mokre meljave dobivanju se iz iste šarže neprerađenog kukuruza frakcije meljave različitih veličina čestica. Znanstveni podaci pokazuju da frakcije meljave s manjom veličinom čestica sadrže veće razine toksina plijesni Fusarium od frakcija meljave s većom veličinom čestica. Frakcije meljave kukuruza razvrstane su u skladu s veličinom čestica u Kombiniranoj nomenklaturi u različite tarifne brojeve na temelju postotka prolaska kroz sito veličine otvora od 500 mikrona. Treba utvrditi različite najveće dopuštene količine za frakcije meljave manje i veće od 500 mikrona, tako da odražavaju razinu kontaminacije različitih frakcija. |
(12) |
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 1881/2006 mijenja se kako slijedi:
1. |
Članak 11. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
|
2. |
Prilog, odjeljak 2. mijenja se kako slijedi:
|
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. srpnja 2007.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 28. rujna 2007.
Za Komisiju
Markos KYPRIANOU
Član Komisije
(1) SL L 37, 13.12.1993., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).
(2) SL L 364, 20.12.2006., str. 5.
(3) SL L 234, 29.8.2006., str. 35.
(4) SL L 229, 23.8.2006., str. 7.
PRILOG
„2.4. |
Deoksinivalenol (17) |
|
2.4.1. |
Neprerađene žitarice (18) (19), osim tvrde pšenice, zobi i kukuruza |
1 250 |
2.4.2. |
Neprerađena tvrda pšenica i zob (18) (19) |
1 750 |
2.4.3. |
Neprerađeni kukuruz (18), osim neprerađenog kukuruza namijenjenog za preradu mokrom meljavom (1) |
1 750 (20) |
2.4.4. |
Žitarice namijenjene za izravnu prehranu ljudi, žitno brašno, mekinje i klice kao konačni proizvod stavljen na tržište za izravnu prehranu ljudi, osim hrane navedene u točkama 2.4.7., 2.4.8. i 2.4.9. |
750 |
2.4.5. |
Tjestenina (suha) (22) |
750 |
2.4.6. |
Kruh (uključujući male pekarske proizvode), kolači, keksi, snack proizvodi od žitarica i žitarice za doručak |
500 |
2.4.7. |
Prerađena hrana na bazi žitarica i hrana za dojenčad i malu djecu (3) (7) |
200 |
2.4.8. |
Frakcije meljave kukuruza s veličinom čestica > 500 mikrona, uvrštene pod oznaku CN 1103 13 ili 1103 20 40 i drugi proizvodi meljave kukuruza s veličinom čestica > 500 mikrona koji se ne upotrebljavaju za izravnu prehranu ljudi uvršteni pod oznakom CN 1904 10 10 |
750 (20) |
2.4.9. |
Frakcije meljave kukuruza s veličinom čestica ≤ 500 mikrona, uvrštene pod oznaku CN 1102 20 40 i drugi proizvodi meljave kukuruza s veličinom čestica ≤ 500 mikrona koji se ne upotrebljavaju za izravnu prehranu ljudi uvršteni pod oznakom CN 1904 10 10 |
1 250 (20) |
2.5. |
Zearalenon (17) |
|
2.5.1. |
Neprerađene žitarice (18) (19), osim kukuruza |
100 |
2.5.2. |
Neprerađeni kukuruz (18), osim neprerađenog kukuruza namijenjenog preradi mokrom meljavom |
350 (20) |
2.5.3. |
Žitarice namijenjene za izravnu prehranu ljudi, žitno brašno, mekinje i klice kao konačni proizvod stavljen na tržište za izravnu prehranu ljudi, osim hrane navedene u točkama 2.5.6., 2.5.7., 2.5.8., 2.5.9. i 2.5.10. |
75 |
2.5.4. |
Rafinirano kukuruzno ulje |
400 (20) |
2.5.5. |
Kruh (uključujući male pekarske proizvode), kolači, keksi, snack proizvodi od žitarica i žitarice za doručak, osim snack proizvoda od kukuruza i žitarica za doručak na bazi kukuruza |
50 |
2.5.6. |
Kukuruz za izravnu prehranu ljudi, snack proizvodi od kukuruza i žitarice za doručak na bazi kukuruza |
100 (20) |
2.5.7. |
Prerađena hrana na bazi žitarica (osim prerađene hrane na bazi kukuruza) te hrana za dojenčad i malu djecu (3) (7) |
20 |
2.5.8. |
Prerađena hrana na bazi kukuruza za dojenčad i malu djecu (3) (7) |
20 (20) |
2.5.9. |
Frakcije meljave kukuruza s veličinom čestica > 500 mikrona, uvrštene pod oznaku CN 1103 13 ili 1103 20 40 i drugi proizvodi meljave kukuruza s veličinom čestica > 500 mikrona koji se ne upotrebljavaju za izravnu prehranu ljudi uvršteni pod oznakom CN 1904 10 10 |
200 (20) |
2.5.10. |
Frakcije meljave kukuruza s veličinom čestica ≤ 500 mikrona, uvrštene pod oznaku CN 1102 20 40 i drugi proizvodi meljave kukuruza s veličinom čestica ≤ 500 mikrona koji se ne upotrebljavaju za izravnu prehranu ljudi uvršteni pod oznakom CN 1904 10 10 |
300 (20) |
2.6. |
Fumonizini |
Zbroj B1 i B2 |
2.6.1. |
Neprerađeni kukuruz (18), osim neprerađenog kukuruza namijenjenog za preradu mokrom meljavom (1) |
4 000 (23) |
2.6.2. |
Kukuruz za izravnu prehranu ljudi, hrana na bazi kukuruza za izravnu prehranu ljudi, osim hrane navedene u točkama 2.6.3. i 2.6.4. |
1 000 (23) |
2.6.3. |
Žitarice za doručak na bazi kukuruza i snack proizvodi od kukuruza |
800 (23) |
2.6.4. |
Prerađena hrana na bazi kukuruza i hrana za dojenčad i malu djecu (3) (7) |
200 (23) |
2.6.5. |
Frakcije meljave kukuruza s veličinom čestica > 500 mikrona uvrštene pod oznaku CN 1103 13 ili 1103 20 40 i drugi proizvodi meljave kukuruza s veličinom čestica > 500 mikrona koji se ne upotrebljavaju za izravnu prehranu ljudi uvršteni pod oznakom CN 1904 10 10 |
1 400 (23) |
2.6.6. |
Frakcije meljave kukuruza s veličinom čestica ≤ 500 mikrona, uvrštene pod oznaku CN 1102 20 40 i drugi proizvodi meljave kukuruza s veličinom čestica ≤ 500 mikrona koji se ne upotrebljavaju za izravnu prehranu ljudi uvršteni pod oznakom CN 1904 10 10 |
2 000 (23) |
(1) Izuzeće se primjenjuje samo za kukuruz za koji je jasno vidljivo, na primjer putem označivanja, odredišta, da je namijenjen za upotrebu samo u preradi mokrom meljavom (proizvodnja škroba).”
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
161 |
32007R1255
L 282/16 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
25.10.2007. |
UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 1255/2007
od 25. listopada 2007.
o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 874/2004 o utvrđivanju pravila javne politike o provedbi i funkcijama vršne .eu domene te načelima koja uređuju registraciju
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 733/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. travnja 2002. o provedbi vršne.eu domene (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1.,
nakon savjetovanja Registra u skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 733/2002,
budući da:
(1) |
Uredbom Komisije (EZ) br. 874/2004 od 28. travnja 2004. (2) provodi se Uredba (EZ) br. 733/2002 utvrđivanjem pravila javne politike o provedbi i funkcijama vršne.eu domene i načelima koja uređuju registraciju. |
(2) |
Članak 8. Uredbe (EZ) br. 874/2004 provodi pravila javne politike u odnosu na geografske koncepte određujući postupak kojim nacionalne vlade država članica, država kandidatkinja i svih članica Europskoga gospodarskog prostora mogu zatražiti registraciju ili rezervaciju svog imena. U skladu s tim ciljem i kako bi se u potpunosti zajamčila geopolitička i jezična raznolikost Europske unije te interesi država članica i europskih građana, Uredba (EZ) br. 874/2004 je 10. listopada 2005. izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1654/2005 o izmjeni Uredbe (EZ) br. 874/2004 o utvrđivanju pravila javne politike o provedbi i funkcijama vršne.eu domene te načelima koja uređuju registraciju. Člankom 1. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1654/2005 dodan je Prilog koji uključuje popis imena koja su rezervirana za registraciju svake države članice i popis imena koja mogu rezervirati određene treće države uključujući zemlje kandidatkinje za pristup Europskoj uniji. |
(3) |
Bugarska i Rumunjska su 1. siječnja 2007. pristupile Europskoj uniji. U skladu s tim, Bugarskoj i Rumunjskoj treba omogućiti da registriraju nazive domena koji su za njih bili rezervirani u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 874/2004. Kako bi s pravne strane bilo jasno da ove dvije države članice imaju tu mogućnost, potrebno je izmijeniti Prilog Uredbi (EZ) br. 874/2004. |
(4) |
Mjere predviđene ovom Uredbom su u skladu s mišljenjem Odbora za komunikacije koji je osnovan prema članku 22. stavku 1. Direktive 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (3), |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Prilog Uredbi Komisije (EZ) br. 874/2004 zamjenjuje se Prilogom ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana nakon objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 25. listopada 2007.
Za Komisiju
Viviane REDING
Članica Komisije
(1) SL L 113, 30.4.2002., str. 1.
(2) SL L 162, 30.4.2004., str. 40. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1654/2005 (SL L 266, 11.10.2005., str. 35.).
(3) SL L 108, 24.4.2002., str. 33. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 717/2007 (SL L 171, 29.6.2007., str. 32.).
PRILOG
1. Popis naziva po zemlji i zemlje koje ih mogu registrirati
AUSTRIJA
1. |
österreich |
2. |
oesterreich |
3. |
republik-österreich |
4. |
republik-oesterreich |
5. |
afstria |
6. |
dimokratia-afstria |
7. |
østrig |
8. |
republikken-østrig |
9. |
oestrig |
10. |
austria |
11. |
republic-austria |
12. |
república-austria |
13. |
autriche |
14. |
république-autriche |
15. |
oostenrijk |
16. |
republiek-oostenrijk |
17. |
república-austria |
18. |
itävalta |
19. |
itävallan-tasavalta |
20. |
itaevalta |
21. |
österrike |
22. |
oesterrike |
23. |
republik-österrike |
24. |
rakousko |
25. |
republika-rakousko |
26. |
repubblica-austria |
27. |
austrija |
28. |
republika-austrija |
29. |
respublika-austrija |
30. |
ausztria |
31. |
Osztrák-Köztársaság |
32. |
Republika-Austriacka |
33. |
rakúsko |
34. |
republika-rakúsko |
35. |
avstrija |
36. |
republika-avstrija |
37. |
awstrija |
38. |
republika-awstrija |
39. |
republikösterreich |
40. |
republikoesterreich |
41. |
dimokratiaafstria |
42. |
republikkenøstrig |
43. |
republicaustria |
44. |
repúblicaaustria |
45. |
républiqueautriche |
46. |
repubblicaaustria |
47. |
republiekoostenrijk |
48. |
repúblicaaustria |
49. |
tasavaltaitävalta |
50. |
republikösterrike |
51. |
republikarakousko |
52. |
republikaaustrija |
53. |
respublikaaustrija |
54. |
OsztrákKöztársaság |
55. |
RepublikaAustriacka |
56. |
republikarakúsko |
57. |
republikaavstrija |
58. |
republikaawstrija |
59. |
aostria |
60. |
vabariik-aostria |
61. |
vabariikaostria |
BELGIJA
1. |
belgie |
2. |
belgië |
3. |
belgique |
4. |
belgien |
5. |
belgium |
6. |
bélgica |
7. |
belgica |
8. |
belgio |
9. |
belgia |
10. |
belgija |
11. |
vlaanderen |
12. |
wallonie |
13. |
wallonië |
14. |
brussel |
15. |
vlaamse-gemeenschap |
16. |
franse-gemeenschap |
17. |
duitstalige-gemeenschap |
18. |
vlaams-gewest |
19. |
waals-gewest |
20. |
brussels-hoofdstedelijk-gewest |
21. |
flandre |
22. |
bruxelles |
23. |
communauté-flamande |
24. |
communaute-flamande |
25. |
communauté-française |
26. |
communaute-francaise |
27. |
communaute-germanophone |
28. |
communauté-germanophone |
29. |
région-flamande |
30. |
region-flamande |
31. |
région-wallonne |
32. |
region-wallonne |
33. |
région-de-bruxelles-capitale |
34. |
region-de-bruxelles-capitale |
35. |
flandern |
36. |
wallonien |
37. |
bruessel |
38. |
brüssel |
39. |
flaemische-gemeinschaft |
40. |
flämische-gemeinschaft |
41. |
franzoesische-gemeinschaft |
42. |
französische-gemeinschaft |
43. |
deutschsprachige-gemeinschaft |
44. |
flaemische-region |
45. |
flämische-region |
46. |
wallonische-region |
47. |
region-bruessel-hauptstadt |
48. |
region-brüssel-hauptstadt |
49. |
flanders |
50. |
wallonia |
51. |
brussels |
52. |
flemish-community |
53. |
french-community |
54. |
german-speaking-community |
55. |
flemish-region |
56. |
walloon-region |
57. |
brussels-capital-region |
58. |
flandes |
59. |
valonia |
60. |
bruselas |
61. |
comunidad-flamenca |
62. |
comunidad-francesa |
63. |
comunidad-germanófona |
64. |
comunidad-germanofona |
65. |
region-flamenca |
66. |
región-flamenca |
67. |
region-valona |
68. |
región-valona |
69. |
region-de-bruselas-capital |
70. |
región-de-bruselas-capital |
71. |
fiandre |
72. |
vallonia |
73. |
communita-fiamminga |
74. |
communità-fiamminga |
75. |
communita-francese |
76. |
communità-francese |
77. |
communita-di-lingua-tedesca |
78. |
communità-di-lingua-tedesca |
79. |
regione-fiamminga |
80. |
regione-vallona |
81. |
regione-di-bruxelles-capitale |
82. |
flandres |
83. |
bruxelas |
84. |
comunidade-flamenga |
85. |
comunidade-francofona |
86. |
comunidade-germanofona |
87. |
regiao-flamenga |
88. |
região-flamenga |
89. |
regiao-vala |
90. |
região-vala |
91. |
regiao-de-bruxelas-capital |
92. |
região-de-bruxelas-capital |
93. |
vallonien |
94. |
bryssel |
95. |
flamlaendskt-spraakomraade |
96. |
fransktalande-spraakomraade |
97. |
tysktalande-spraakomraade |
98. |
flamlaendska-regionen |
99. |
vallonska-regionen |
100. |
bryssel-huvustad |
101. |
det-flamske-sprogsamfund |
102. |
det-franske-sprogsamfund |
103. |
det-tysktalende-sprogsamfund |
104. |
den-flamske-region |
105. |
den-vallonske-region |
106. |
regionen-bruxelles-hovedstadsomraadet |
107. |
flanderi |
108. |
flaaminkielinen-yhteiso |
109. |
ranskankielinen-yhteiso |
110. |
saksankielinen-yhteiso |
111. |
flanderin-alue |
112. |
vallonian-alue |
113. |
brysselin-alue |
114. |
flandry |
115. |
valonsko |
116. |
brusel |
117. |
vlamske-spolecenstvi |
118. |
francouzske-spolecenstvi |
119. |
germanofonni-spolecenstvi |
120. |
vlamsky-region |
121. |
valonsky-region |
122. |
region-brusel |
123. |
flandrija |
124. |
valonija |
125. |
bruselj |
126. |
flamska-skupnost |
127. |
frankofonska-skupnost |
128. |
germanofonska-skupnost |
129. |
flamska-regija |
130. |
valonska-regija |
131. |
regija-bruselj |
BUGARSKA
1. |
българия |
2. |
bulgaria |
3. |
bulharsko |
4. |
bulgarien |
5. |
bulgaaria |
6. |
βουλγαρία |
7. |
bulgarie |
8. |
bulgarija |
9. |
bulgarije |
10. |
bolgarija |
11. |
republicofbulgaria |
12. |
the-republic-of-bulgaria |
13. |
the_republic_of_bulgaria |
14. |
republic-of-bulgaria |
15. |
republic_of_bulgaria |
16. |
republicbulgaria |
17. |
republic-bulgaria |
18. |
republic_bulgaria |
19. |
repubblicadibulgaria |
20. |
repubblica-di-bulgaria |
21. |
repubblica_di_bulgaria |
22. |
repubblicabulgaria |
23. |
repubblica-bulgaria |
24. |
repubblica_bulgaria |
25. |
republikbulgarien |
26. |
republik-bulgarien |
27. |
republik_bulgarien |
28. |
bulgaariavabariik |
29. |
bulgaaria-vabariik |
30. |
bulgaaria_vabariik |
31. |
δημοκρατιατησβουλγαριας |
32. |
δημοκρατια-της-βουλγαριας |
33. |
δημοκρατια_της_βουλγαριας |
34. |
republiekbulgarije |
35. |
republiek-bulgarije |
36. |
republiek_bulgarije |
37. |
republikabolgarija |
38. |
republika-bolgarija |
39. |
republika_bolgarija |
40. |
republikabulgaria |
41. |
republika-bulgaria |
42. |
republika_bulgaria |
43. |
bulharskarepublica |
44. |
bulharska-republica |
45. |
bulharska_republica |
46. |
republiquebulgarie |
47. |
republique-bulgarie |
48. |
republique_bulgarie |
49. |
republicabulgarija |
50. |
republica-bulgārija |
51. |
republica_bulgārija |
52. |
repúblikabulgária |
53. |
repúblika-bulgária |
54. |
repúblika_bulgária |
55. |
repúblicabulgaria |
56. |
república-bulgaria |
57. |
república_bulgaria |
58. |
bulgarja |
59. |
bălgarija |
60. |
bulgariantasavalta |
61. |
bulgarian-tasavalta |
62. |
bulgarian_tasavalta |
63. |
republikenbulgarien |
64. |
republiken-bulgarien |
65. |
republiken_bulgarien |
66. |
repulicabulgaria |
67. |
repulica-bulgaria |
68. |
repulica_bulgaria |
69. |
köztársaságbulgária |
70. |
köztársaság-bulgária |
71. |
köztársaság_bulgária |
CIPAR
1. |
cypern |
2. |
cyprus |
3. |
cyprus |
4. |
kypros |
5. |
chypre |
6. |
zypern |
7. |
κυπρος |
8. |
cipro |
9. |
chipre |
10. |
chipre |
11. |
cypern |
12. |
anchipír |
13. |
kypr |
14. |
küpros |
15. |
ciprus |
16. |
kipras |
17. |
kipra |
18. |
ćipru |
19. |
cypr |
20. |
ciper |
21. |
cyprus |
22. |
kibris |
23. |
republikkencypern |
24. |
republiekcyprus |
25. |
republicofcyprus |
26. |
kyproksentasavalta |
27. |
republiquedechypre |
28. |
republikzypern |
29. |
κυπριακηδημοκρατια |
30. |
repubblicadicipro |
31. |
republicadechipre |
32. |
republicadechipre |
33. |
cypernsrepublik |
34. |
poblachtnacipíre |
35. |
kyperskarepublika |
36. |
küprosevabariik |
37. |
ciprusiköztàrsasàg |
38. |
kiprorespublika |
39. |
kiprasrepublika |
40. |
republikata’ćipru |
41. |
republikacypryjska |
42. |
republikaciper |
43. |
cyperskarepublika |
44. |
kibriscumhuriyeti |
ČEŠKA
1. |
ceska-republika |
2. |
den-tjekkiske-republik |
3. |
tschechische-republik |
4. |
tsehhi-vabariik |
5. |
τσεχικη-δημοκρατια |
6. |
czech-republic |
7. |
repulica-checa |
8. |
republique-tcheque |
9. |
repubblica-ceca |
10. |
cehijas-republika |
11. |
cekijos-respublika |
12. |
cseh-koztarsasag |
13. |
repubblica-ceka |
14. |
tsjechische-republiek |
15. |
republika-czeska |
16. |
republica-checa |
17. |
ceska-republika |
18. |
ceska-republika |
19. |
tsekin-tasavalta |
20. |
tjeckiska-republiken |
21. |
ceskarepublika |
22. |
dentjekkiskerepublik |
23. |
tschechischerepublik |
24. |
tsehhivabariik |
25. |
τσεχικηδημοκρατια |
26. |
czechrepublic |
27. |
repulicacheca |
28. |
republiquetcheque |
29. |
repubblicaceca |
30. |
cehijasrepublika |
31. |
cekijosrespublika |
32. |
csehkoztarsasag |
33. |
repubblicaceka |
34. |
tsjechischerepubliek |
35. |
republikaczeska |
36. |
republicacheca |
37. |
ceskarepublika |
38. |
ceskarepublika |
39. |
tsekintasavalta |
40. |
tjeckiskarepubliken |
41. |
czech |
42. |
cesko |
43. |
tjekkiet |
44. |
tschechien |
45. |
tsehhi |
46. |
τσεχια |
47. |
czechia |
48. |
chequia |
49. |
tchequie |
50. |
cechia |
51. |
cehija |
52. |
cekija |
53. |
csehorszag |
54. |
tsjechie |
55. |
czechy |
56. |
chequia |
57. |
ceska |
58. |
tsekinmaa |
59. |
tjeckien |
60. |
cechy |
61. |
česka-republika |
62. |
tsehhi-vabariik |
63. |
republica-checa |
64. |
republique-tcheque |
65. |
čehijas-republika |
66. |
cseh-köztarsasag |
67. |
republica-checa |
68. |
česka-republika |
69. |
českarepublika |
70. |
tsehhivabariik |
71. |
republicacheca |
72. |
republiquetcheque |
73. |
čehijasrepublika |
74. |
csehköztarsasag |
75. |
republicacheca |
76. |
českarepublika |
77. |
česko |
78. |
tsjechië |
79. |
tsehhi |
80. |
chequia |
81. |
tchequie |
82. |
čehija |
83. |
csehorszag |
84. |
česka |
85. |
čechy |
DANSKA
1. |
danemark |
2. |
denemarken |
3. |
danmark |
4. |
denmark |
5. |
tanska |
6. |
δανία |
7. |
danimarca |
8. |
dinamarca |
9. |
dänemark |
10. |
dánsko |
11. |
taani |
12. |
danija |
13. |
dānija |
14. |
id-danimarka |
15. |
dania |
16. |
danska |
17. |
dánia |
ESTONIJA
1. |
eesti |
2. |
estija |
3. |
estland |
4. |
estonia |
5. |
estónia |
6. |
estonie |
7. |
estonija |
8. |
estonja |
9. |
εσθονία |
10. |
igaunija |
11. |
viro |
FINSKA
1. |
suomi |
2. |
finland |
3. |
finska |
4. |
finskó |
5. |
finlândia |
6. |
finlandia |
7. |
finlandja |
8. |
finnország |
9. |
suomija |
10. |
somija |
11. |
finlande |
12. |
φινλανδία |
13. |
soomi |
14. |
finnland |
15. |
finsko |
FRANCUSKA
1. |
francia |
2. |
francie |
3. |
frankrig |
4. |
frankreich |
5. |
prantsusmaa |
6. |
γαλλια |
7. |
gallia |
8. |
france |
9. |
france |
10. |
francia |
11. |
francija |
12. |
prancūzija |
13. |
prancuzija |
14. |
franciaország |
15. |
franciaorszag |
16. |
franza |
17. |
frankrijk |
18. |
francja |
19. |
frança |
20. |
francúzsko |
21. |
francuzsko |
22. |
francija |
23. |
ranska |
24. |
frankrike |
25. |
französischerepublik |
26. |
französische-republik |
27. |
französische_republik |
28. |
franzosischerepublik |
29. |
franzosische-republik |
30. |
franzosische_republik |
31. |
franzoesischerepublik |
32. |
franzoesische-republik |
33. |
franzoesische_republik |
34. |
frenchrepublic |
35. |
french-republic |
36. |
french_republic |
37. |
republiquefrançaise |
38. |
republique-française |
39. |
republique_française |
40. |
républiquefrançaise |
41. |
république-française |
42. |
république_française |
43. |
republiquefrancaise |
44. |
republique-francaise |
45. |
republique_francaise |
46. |
républiquefrancaise |
47. |
république-francaise |
48. |
république_francaise |
49. |
alsace |
50. |
auvergne |
51. |
aquitaine |
52. |
basse-normandie |
53. |
bassenormandie |
54. |
bourgogne |
55. |
bretagne |
56. |
centre |
57. |
champagne-ardenne |
58. |
champagneardenne |
59. |
corse |
60. |
franche-comte |
61. |
franche-comté |
62. |
franchecomte |
63. |
franchecomté |
64. |
haute-normandie |
65. |
hautenormandie |
66. |
ile-de-France |
67. |
île-de-France |
68. |
iledeFrance |
69. |
îledeFrance |
70. |
languedoc-roussillon |
71. |
languedocroussillon |
72. |
limousin |
73. |
lorraine |
74. |
midi-pyrenees |
75. |
midi-pyrénées |
76. |
midipyrenees |
77. |
midipyrénées |
78. |
nord-pas-de-calais |
79. |
nordpasdecalais |
80. |
paysdelaloire |
81. |
pays-de-la-loire |
82. |
picardie |
83. |
poitou-charentes |
84. |
poitoucharentes |
85. |
provence-alpes-cote-d-azur |
86. |
provence-alpes-côte-d-azur |
87. |
provencealpescotedazur |
88. |
provencealpescôtedazur |
89. |
rhone-alpes |
90. |
rhône-alpes |
91. |
rhonealpes |
92. |
rhônealpes |
93. |
guadeloupe |
94. |
guyane |
95. |
martinique |
96. |
reunion |
97. |
réunion |
98. |
mayotte |
99. |
saint-pierre-et-miquelon |
100. |
saintpierreetmiquelon |
101. |
polynesie-française |
102. |
polynésie-française |
103. |
polynesie-francaise |
104. |
polynésie-francaise |
105. |
polynesiefrançaise |
106. |
polynésiefrançaise |
107. |
polynesiefrancaise |
108. |
polynésiefrancaise |
109. |
nouvelle-caledonie |
110. |
nouvelle-calédonie |
111. |
nouvellecaledonie |
112. |
nouvellecalédonie |
113. |
wallis-et-futuna |
114. |
wallisetfutuna |
115. |
terres-australes-et-antarctiques-françaises |
116. |
terres-australes-et-antarctiques-françaises |
117. |
terresaustralesetantarctiquesfrançaises |
118. |
terresaustralesetantarctique-françaises |
119. |
saint-barthélémy |
120. |
saintbarthélémy |
121. |
saint-barthelemy |
122. |
saintbarthelemy |
123. |
saint-martin |
124. |
saintmartin |
NJEMAČKA
1. |
deutschland |
2. |
federalrepublicofgermany |
3. |
bundesrepublik-deutschland |
4. |
bundesrepublikdeutschland |
5. |
allemagne |
6. |
republiquefederaled'allemagne |
7. |
alemanna |
8. |
repúblicafederaldealemania |
9. |
germania |
10. |
repubblicafederaledigermania |
11. |
germany |
12. |
federalrepublicofgermany |
13. |
tyskland |
14. |
forbundsrepublikkentyskland |
15. |
duitsland |
16. |
bondsrepubliekduitsland |
17. |
nemecko |
18. |
spolkovárepublikanemecko |
19. |
alemanha |
20. |
republicafederaldaalemanha |
21. |
niemczech |
22. |
republikafederalnaniemiec |
23. |
németország |
24. |
németországiszövetségiköztársaság |
25. |
vokietijos |
26. |
vokietijosfederacinerespublika |
27. |
vacija |
28. |
vacijasfederativarepublika |
29. |
däitschland |
30. |
bundesrepublikdäitschland |
31. |
germanja |
32. |
repubblikafederalitagermanja |
33. |
gearmaine |
34. |
poblachtchnaidhmenagearmaine |
35. |
saksamaa |
36. |
saksamaaliitvabariik |
37. |
nemcija |
38. |
zweznarepublikanemcija |
39. |
γερμανία |
40. |
saksa |
41. |
saksanliittotasavalta |
42. |
Baden-Württemberg |
43. |
Bavaria |
44. |
Bayern |
45. |
Berlin |
46. |
Brandenburg |
47. |
Bremen |
48. |
Hamburg |
49. |
Hessen |
50. |
Lower-Saxony |
51. |
Mecklenburg-Western-Pomerania |
52. |
Mecklenburg-Vorpommern |
53. |
niedersachsen |
54. |
nordrhein-Westfalen |
55. |
northrhine-Westphalia |
56. |
Rheinland-Pfalz |
57. |
Rhineland-Palatinate |
58. |
Saarland |
59. |
Sachsen |
60. |
Sachsen-Anhalt |
61. |
Saxony |
62. |
Saxony-Anhalt |
63. |
Schleswig-Holstein |
64. |
Thüringen |
65. |
Thuringia |
66. |
Baden-Wuerttemberg |
67. |
bade-wurtemberg |
68. |
le-bade-wurtemberg |
69. |
Baden-Wurttemberg |
70. |
BadenWürttemberg |
71. |
BadenWuerttemberg |
72. |
badewurtemberg |
73. |
lebadewurtemberg |
74. |
BadenWurttemberg |
75. |
Baviera |
76. |
Bavière |
77. |
Freistaat-Bayern |
78. |
FreistaatBayern |
79. |
Free-State-of-Bavaria |
80. |
Stato-Libero-di-Baviera |
81. |
Etat-Libre-Bavière |
82. |
Brandebourg |
83. |
Brandeburgo |
84. |
Brandenburgii |
85. |
freieundhansestadthamburg |
86. |
freie-und-hansestadt-hamburg |
87. |
freiehansestadthamburg |
88. |
freie-hansestadt-hamburg |
89. |
hansestadt-hamburg |
90. |
hansestadthamburg |
91. |
stadthamburg |
92. |
stadt-hamburg |
93. |
hamburg-stadt |
94. |
hamburg |
95. |
landhamburg |
96. |
land-hamburg |
97. |
hamburku |
98. |
hampuriin |
99. |
hamborg |
100. |
hamburgo |
101. |
hambourg |
102. |
amburgo |
103. |
hamburgu |
104. |
hanbao |
105. |
hamburuku |
106. |
hamburk |
107. |
hesse |
108. |
hassia |
109. |
nordrheinwestfalen |
110. |
northrhinewestphalia |
111. |
northrhine-westfalia |
112. |
northrhinewestfalia |
113. |
rhenanie-du-nord-westphalie |
114. |
rhenaniedunordwestphalie |
115. |
lasaxe |
116. |
sachsen |
117. |
sajonia |
118. |
sajónia |
119. |
saksen |
120. |
saksimaa |
121. |
saksio |
122. |
saksonia |
123. |
saksonijos |
124. |
saška |
125. |
saska |
126. |
sasko |
127. |
sassonia |
128. |
saxe |
129. |
saxonia |
130. |
saxónia |
131. |
szászország |
132. |
szaszorszag |
133. |
Σαξωνία |
134. |
саксония |
135. |
freistaat-sachsen |
136. |
sorben |
137. |
serbja |
138. |
Sorben-Wenden |
139. |
Wenden |
140. |
lausitzer-sorben |
141. |
domowina |
GRČKA
1. |
Grecia |
2. |
Graekenland |
3. |
Griechenland |
4. |
Hellas |
5. |
Greece |
6. |
Grece |
7. |
Grecia |
8. |
Griekenland |
9. |
Grecia |
10. |
Kreikka |
11. |
Grekland |
12. |
Recko |
13. |
Kreeka |
14. |
Graecia |
15. |
Graikija |
16. |
Gorogorszag |
17. |
Grecja |
18. |
Grecja |
19. |
Grecko |
20. |
Grcija |
MAĐARSKA
1. |
magyarkoztarsasag |
2. |
republicofhungary |
3. |
republiquedehongrie |
4. |
republikungarn |
5. |
republicadehungria |
6. |
repubblicadiungheria |
7. |
republicadahungria |
8. |
ungerskarepubliken |
9. |
unkarintasavalta |
10. |
denungarskerepublik |
11. |
derepublikhongarije |
12. |
republikawegierska |
13. |
ungarivabariik |
14. |
ungarijasrepublika |
15. |
vengrijosrespublika |
16. |
magyarorszag |
17. |
hungary |
18. |
hongrie |
19. |
ungarn |
20. |
hungria |
21. |
ungheria |
22. |
ungern |
23. |
unkari |
24. |
hongarije |
25. |
wegry |
26. |
madarsko |
27. |
ungari |
28. |
ungarija |
29. |
vengrija |
30. |
magyarköztársaság |
31. |
magyarország |
32. |
madarskarepublika |
33. |
republikamadzarska |
34. |
madzarsko |
35. |
ουγγαρια |
36. |
ουγρικιδεμοκρατια |
37. |
nyugatdunántúl |
38. |
középdunántúl |
39. |
déldunántúl |
40. |
középmagyarország |
41. |
északmagyarország |
42. |
északalföld |
43. |
délalföld |
44. |
nyugatdunantul |
45. |
kozepdunantul |
46. |
deldunantul |
47. |
kozepmagyarorszag |
48. |
eszakmagyarorszag |
49. |
eszakalfold |
50. |
delalfold |
IRSKA
1. |
irlanda |
2. |
irsko |
3. |
irland |
4. |
iirimaa |
5. |
ireland |
6. |
irlande |
7. |
irlanda |
8. |
Īrija |
9. |
Airija |
10. |
Írország |
11. |
L-Irlanda |
12. |
iρλανδία |
13. |
ierland |
14. |
irlandia |
15. |
Írsko |
16. |
irska |
17. |
irlanti |
18. |
irland |
19. |
.irlande |
20. |
Ιρλανδία |
21. |
irlande |
22. |
republicofireland |
23. |
eire |
ITALIJA
1. |
Repubblica-Italiana |
2. |
RepubblicaItaliana |
3. |
Italia |
4. |
Italy |
5. |
Italian |
6. |
Italien |
7. |
Italija |
8. |
Itália |
9. |
Italië |
10. |
Italien |
11. |
Itálie |
12. |
Italie |
13. |
Olaszország |
14. |
Itālija |
15. |
Włochy |
16. |
Ιταλία |
17. |
Italja |
18. |
Taliansko |
19. |
Itaalia |
20. |
Abruzzo |
21. |
Basilicata |
22. |
Calabria |
23. |
Campania |
24. |
Emilia-Romagna |
25. |
Friuli-VeneziaGiulia |
26. |
Lazio |
27. |
Liguria |
28. |
Lombardia |
29. |
Marche |
30. |
Molise |
31. |
Piemonte |
32. |
Puglia |
33. |
Sardegna |
34. |
Sicilia |
35. |
Toscana |
36. |
Trentino-AltoAdige |
37. |
Umbria |
38. |
Valled'Aosta |
39. |
Veneto |
LATVIJA
1. |
Λετονία |
2. |
Lettorszag |
3. |
Latvja |
4. |
Letland |
5. |
Lotwa |
6. |
Letonia |
7. |
Lotyssko |
8. |
Latvija |
9. |
Lettland |
10. |
Latvia |
11. |
Lotyssko |
12. |
Letland |
13. |
Lettland |
14. |
Lati |
15. |
Letonia |
16. |
Lettonie |
17. |
Lettonia |
18. |
Republicoflatvia |
19. |
Latvijskajarespublika |
LITVA
1. |
lietuva |
2. |
leedu |
3. |
liettua |
4. |
litauen |
5. |
lithouania |
6. |
lithuania |
7. |
litouwen |
8. |
lituania |
9. |
lituanie |
10. |
litva |
11. |
litván |
12. |
litvania |
13. |
litvanya |
14. |
litwa |
15. |
litwanja |
16. |
liettuan |
17. |
litevská |
18. |
lietuvas |
19. |
litwy |
20. |
litovska |
21. |
aukstaitija |
22. |
zemaitija |
23. |
dzukija |
24. |
suvalkija |
25. |
suduva |
26. |
lietuvos-respublika |
27. |
lietuvos_respublika |
28. |
lietuvosrespublika |
29. |
republic-of-lithuania |
30. |
republic_of_lithuania |
31. |
republiclithuania |
32. |
republicoflithuania |
33. |
republique-de-lituanie |
34. |
republique_de_lituanie |
35. |
republiquelituanie |
36. |
republiquedelituanie |
37. |
republica-de-lituania |
38. |
republica_de_lituania |
39. |
republicalituania |
40. |
republicadelituania |
41. |
litovskajarespublika |
42. |
litovskaja-respublika |
43. |
litovskaja_respublika |
44. |
litauensrepublik |
45. |
litauens-republik |
46. |
litauens_republic |
47. |
republiklitauen |
48. |
republik-litauen |
49. |
republic_litauen |
50. |
δημοκρατιατησλιθουανιας |
51. |
δημοκρατια-της-λιθουανιας |
52. |
δημοκρατια_της_λιθουανιας |
53. |
δημοκρατίατηςΛιθουανίας |
54. |
δημοκρατία-της-Λιθουανίας |
55. |
δημοκρατία_της_Λιθουανίας |
56. |
repubblicadilituania |
57. |
repubblica-di-lituania |
58. |
repubblica_di_lituania |
59. |
republieklitouwen |
60. |
republiek-litouwen |
61. |
republiek_litouwen |
62. |
republicadalituania |
63. |
republica-da-lituania |
64. |
republica_da_lituania |
65. |
liettuantasavalta |
66. |
liettuan-tasavalta |
67. |
liettuan_tasavalta |
68. |
republikenLitauen |
69. |
republiken-litauen |
70. |
republiken_litauen |
71. |
litevskárepublika |
72. |
litevská-republika |
73. |
litevská_republika |
74. |
leeduvabariik |
75. |
leedu-vabariik |
76. |
leedu_vabariik |
77. |
lietuvasrepublika |
78. |
lietuvas-republika |
79. |
lietuvas_republika |
80. |
litvánköztársaság |
81. |
litván-köztársaság |
82. |
litván_köztársaság |
83. |
repubblikatallitwanja |
84. |
repubblika-tal-litwanja |
85. |
repubblika_tal_litwanja |
86. |
republikalitwy |
87. |
republika-litwy |
88. |
republika_litwy |
89. |
litovskarepublika |
90. |
litovska-republika |
91. |
litovska_republika |
92. |
republikalitva |
93. |
republika-litva |
94. |
republika_litva |
LUKSEMBURG
1. |
luxembourg |
2. |
luxemburg |
3. |
letzebuerg |
MALTA
1. |
malta |
2. |
malte |
3. |
melita |
4. |
republicofmalta |
5. |
republic-of-malta |
6. |
therepublicofmalta |
7. |
the-republic-of-malta |
8. |
repubblikatamalta |
9. |
repubblika-ta-malta |
10. |
maltarepublic |
11. |
maltarepubblika |
12. |
gozo |
13. |
ghawdex |
NIZOZEMSKA
1. |
nederland |
2. |
holland |
3. |
thenetherlands |
4. |
netherlands |
5. |
lespaysbas |
6. |
hollande |
7. |
dieniederlande |
8. |
lospaisesbajos |
9. |
holanda |
POLJSKA
1. |
rzeczpospolitapolska |
2. |
rzeczpospolita_polska |
3. |
rzeczpospolita-polska |
4. |
polska |
5. |
polonia |
6. |
lenkija |
7. |
poland |
8. |
polen |
9. |
pologne |
10. |
polsko |
11. |
poola |
12. |
puola |
PORTUGAL
1. |
republicaportuguesa |
2. |
portugal |
3. |
portugália |
4. |
portugalia |
5. |
portugali |
6. |
portugalska |
7. |
portugalsko |
8. |
portogallo |
9. |
portugalija |
10. |
portekiz |
11. |
πορτογαλία |
12. |
portugāle |
13. |
aveiro |
14. |
beja |
15. |
braga |
16. |
bragança |
17. |
castelobranco |
18. |
coimbra |
19. |
evora |
20. |
faro |
21. |
guarda |
22. |
leiria |
23. |
lisboa |
24. |
portalegre |
25. |
porto |
26. |
santarem |
27. |
setubal |
28. |
vianadocastelo |
29. |
viseu |
30. |
vilareal |
31. |
madeira |
32. |
açores |
33. |
alentejo |
34. |
algarve |
35. |
altoalentejo |
36. |
baixoalentejo |
37. |
beiraalta |
38. |
beirabaixa |
39. |
beirainterior |
40. |
beiralitoral |
41. |
beiratransmontana |
42. |
douro |
43. |
dourolitoral |
44. |
entredouroeminho |
45. |
estremadura |
46. |
minho |
47. |
ribatejo |
48. |
tras-os-montes-e-alto-douro |
49. |
acores |
RUMUNJSKA
1. |
românia |
2. |
romania |
3. |
roumanie |
4. |
rumänien |
5. |
rumanien |
6. |
rumanía |
7. |
rumænien |
8. |
roménia |
9. |
romênia |
10. |
romenia |
11. |
rumunia |
12. |
rumunsko |
13. |
romunija |
14. |
rumãnija |
15. |
rumunija |
16. |
rumeenia |
17. |
ρουμανία |
18. |
románia |
19. |
rumanija |
20. |
roemenië |
SLOVAČKA
1. |
slowakische-republik |
2. |
republique-slovaque |
3. |
slovakiki-dimokratia |
4. |
slovenska-republika |
5. |
slovakiske-republik |
6. |
slovaki-vabariik |
7. |
slovakian-tasavalta |
8. |
slovakikidimokratia |
9. |
slovakiki-dimokratia |
10. |
szlovak-koztarsasag |
11. |
slovak-republic |
12. |
repubblica-slovacca |
13. |
slovakijas-republika |
14. |
slovakijos-respublika |
15. |
repubblika-slovakka |
16. |
slowaakse-republiek |
17. |
republika-slowacka |
18. |
republica-eslovaca |
19. |
slovaska-republika |
20. |
republica-eslovaca |
21. |
slovakiska-republiken |
22. |
σλοßακικη-δημοκρατια |
23. |
slowakischerepublik |
24. |
republiqueslovaque |
25. |
slovenskarepublika |
26. |
slovakiskerepublik |
27. |
slovakivabariik |
28. |
slovakiantasavalta |
29. |
szlovakkoztarsasag |
30. |
slovakrepublic |
31. |
repubblicaslovacca |
32. |
slovakijasrepublika |
33. |
slovakijosrespublika |
34. |
repubblikaslovakka |
35. |
slowaakserepubliek |
36. |
republikaslowacka |
37. |
republicaeslovaca |
38. |
slovaskarepublika |
39. |
republicaeslovaca |
40. |
slovakiskarepubliken |
41. |
σλοßακικηδημοκρατια |
42. |
slowakei |
43. |
slovaquie |
44. |
slovakia |
45. |
slovensko |
46. |
slovakiet |
47. |
slovakkia |
48. |
szlovakia |
49. |
slovacchia |
50. |
slovakija |
51. |
slowakije |
52. |
slowacija |
53. |
eslovaquia |
54. |
slovaska |
55. |
σλοßακικη |
56. |
slovakien |
57. |
république-slovaque |
58. |
slovenská-republika |
59. |
szlovák-köztársaság |
60. |
slovākijos-respublika |
61. |
republika-słowacka |
62. |
república-eslovaca |
63. |
slovaška-republika |
64. |
slovačka-republika |
65. |
lýdveldid-slovakia |
66. |
républiqueslovaque |
67. |
slovenskárepublika |
68. |
szlovákköztársaság |
69. |
slovākijosrespublika |
70. |
republikasłowacka |
71. |
repúblicaeslovaca |
72. |
slovaškarepublika |
73. |
slovačkarepublika |
74. |
lýdveldidslovakia |
75. |
szlovákia |
76. |
slovākija |
77. |
słowacija |
78. |
slovaška |
79. |
slovačka |
SLOVENIJA
1. |
slovenija |
2. |
slovenia |
3. |
slowenien |
4. |
slovenie |
5. |
la-slovenie |
6. |
laslovenie |
7. |
eslovenia |
8. |
republikaslovenija |
9. |
republika-slovenija |
10. |
republicofslovenia |
11. |
republic-of-slovenia |
12. |
szlovenia |
13. |
szlovenkoztarsasag |
14. |
szloven-koztarsasag |
15. |
repubblicadislovenia |
16. |
repubblica-di-slovenia |
ŠPANJOLSKA
1. |
españa |
2. |
reinodeespana |
3. |
reino-de-espana |
4. |
espagne |
5. |
espana |
6. |
espanha |
7. |
espanja |
8. |
espanya |
9. |
hispaania |
10. |
hiszpania |
11. |
ispanija |
12. |
spagna |
13. |
spain |
14. |
spanielsko |
15. |
spanien |
16. |
spanija |
17. |
spanje |
18. |
reinodeespaña |
19. |
reino-de-españa |
20. |
španielsko |
21. |
spānija |
22. |
španija |
23. |
španiělsko |
24. |
espainia |
25. |
ispania |
26. |
ισπανια |
27. |
andalucia |
28. |
andalucía |
29. |
andalousie |
30. |
andalusia |
31. |
andalusien |
32. |
juntadeandalucia |
33. |
juntadeandalucía |
34. |
aragon |
35. |
aragón |
36. |
gobiernodearagon |
37. |
gobiernoaragón |
38. |
principadodeasturias |
39. |
principaudasturies |
40. |
asturias |
41. |
asturies |
42. |
illesbalears |
43. |
islasbaleares |
44. |
canarias |
45. |
gobiernodecanarias |
46. |
canaryisland |
47. |
kanarischeinseln |
48. |
cantabria |
49. |
gobiernodecantabria |
50. |
castillalamancha |
51. |
castilla-lamancha |
52. |
castillayleon |
53. |
castillayleón |
54. |
juntadecastillayleon |
55. |
juntadecastillayleón |
56. |
generalitatdecatalunya |
57. |
generalitatdecataluña |
58. |
catalunya |
59. |
cataluña |
60. |
katalonien |
61. |
catalonia |
62. |
catalogna |
63. |
catalogne |
64. |
cataloniě |
65. |
katalonias |
66. |
catalunha |
67. |
kataloniens |
68. |
katalonian |
69. |
catalonië |
70. |
extremadura |
71. |
comunidadautonomadeextremadura |
72. |
comunidadautónomadeextremadura |
73. |
xuntadegalicia |
74. |
comunidadautonomadegalicia |
75. |
comunidaautónomadegalicia |
76. |
comunidadeautonomadegalicia |
77. |
comunidadeautónomadegalicia |
78. |
larioja |
79. |
gobiernodelarioja |
80. |
comunidadmadrid |
81. |
madridregion |
82. |
regionmadrid |
83. |
madrid |
84. |
murciaregion |
85. |
murciaregión |
86. |
murciaregione |
87. |
murciaregiao |
88. |
regiondemurcia |
89. |
regióndemurcia |
90. |
regionofmurcia |
91. |
regionvonmurcia |
92. |
regionedimurcia |
93. |
regiaodomurcia |
94. |
navarra |
95. |
nafarroa |
96. |
navarre |
97. |
navarracomunidadforal |
98. |
nafarroaforukomunitatea |
99. |
nafarroaforuerkidegoa |
100. |
communauteforaledenavarre |
101. |
communautéforaledenavarre |
102. |
foralcommunityofnavarra |
103. |
paisvasco |
104. |
paísvasco |
105. |
euskadi |
106. |
euskalherria |
107. |
paisbasc |
108. |
basquecountry |
109. |
paysbasque |
110. |
paesebasco |
111. |
baskenland |
112. |
paisbasco |
113. |
χώρατωνβάσκων |
114. |
gobiernovasco |
115. |
euskojaurlaritza |
116. |
governbasc |
117. |
basquegovernment |
118. |
gouvernementbasque |
119. |
governobasco |
120. |
baskischeregierung |
121. |
baskitschebestuur |
122. |
κυβέρνησητωνβάσκων |
123. |
comunidad-valenciana |
124. |
comunidadvalenciana |
125. |
comunitat-valenciana |
126. |
comunitatvalenciana |
127. |
ceuta |
128. |
gobiernoceuta |
129. |
melilla |
130. |
gobiernomelilla |
ŠVEDSKA
1. |
suecia |
2. |
reinodesuecia |
3. |
sverige |
4. |
kongerietsverige |
5. |
schweden |
6. |
königreichschweden |
7. |
konigreichschweden |
8. |
σουηδία |
9. |
ΒασίλειοτηςΣουηδίας |
10. |
sweden |
11. |
kingdomofsweden |
12. |
suède |
13. |
suede |
14. |
royaumedesuède |
15. |
royaumedesuede |
16. |
svezia |
17. |
regnodisvezia |
18. |
zweden |
19. |
koninkrijkzweden |
20. |
suécia |
21. |
reinodasuécia |
22. |
reinodasuecia |
23. |
ruotsi |
24. |
ruotsinkuningaskunta |
25. |
konungariketsverige |
26. |
švédsko |
27. |
rootsi |
28. |
svedija |
29. |
svédorszag |
30. |
svedorszag |
31. |
l-isvezja |
32. |
szweja |
33. |
švedska |
34. |
svedska |
UJEDINJENA KRALJEVINA
1. |
unitedkingdom |
2. |
united-kingdom |
3. |
united_kingdom |
4. |
greatbritain |
5. |
great-britain |
6. |
great_britain |
7. |
britain |
8. |
cymru |
9. |
england |
10. |
northernireland |
11. |
northern-ireland |
12. |
northern_ireland |
13. |
scotland |
14. |
wales |
2. Popis naziva po zemlji i zemlje koje ih mogu rezervirati
HRVATSKA
1. |
croatia |
2. |
kroatia |
3. |
kroatien |
4. |
kroatien |
5. |
croazia |
6. |
kroatien |
7. |
croacia |
8. |
croatie |
9. |
horvátország |
10. |
horvatorszag |
11. |
kroatië |
12. |
kroatie |
13. |
chorwacja |
14. |
κροατία |
15. |
chorvatsko |
16. |
charvátsko |
17. |
horvaatia |
18. |
kroaatia |
19. |
croácia |
20. |
croacia |
21. |
horvātija |
22. |
horvatija |
23. |
kroatija |
24. |
kroazja |
25. |
chorvátsko |
26. |
chrovatsko |
27. |
hrvaška |
28. |
hrvaska |
ISLAND
1. |
arepublicadeislândia |
2. |
deijslandrepubliek |
3. |
deijslandrepubliek |
4. |
derepubliekvanijsland |
5. |
derepubliekvanijsland |
6. |
iceland |
7. |
icelandrepublic |
8. |
iepublikaislande |
9. |
ijsland |
10. |
island |
11. |
islanda |
12. |
islande |
13. |
islandia |
14. |
islândia |
15. |
islandica |
16. |
islandrepublik |
17. |
islandskylisejnik |
18. |
islannintasavalta |
19. |
islanti |
20. |
izland |
21. |
ísland |
22. |
íslenskalýðveldið |
23. |
köztársaságizland |
24. |
larepubblicadiislanda |
25. |
larepúblicadeislandia |
26. |
larépubliquedislande |
27. |
lislande |
28. |
lýðveldiðísland |
29. |
puklerkaislandska |
30. |
rahvavabariikisland |
31. |
repubblicadiislanda |
32. |
repubblikataisland |
33. |
republicoficeland |
34. |
republikaisland |
35. |
republikaislandia |
36. |
republikavisland |
37. |
republikkenisland |
38. |
republikvonisland |
39. |
repúblicadeislandia |
40. |
repúblicadeislândia |
41. |
républiquedislande |
42. |
ΔημοκρατίατηςΙσλανδίας |
43. |
Ισλανδία |
LIHTENŠTAJN
1. |
fyrstendømmetliechtenstein |
2. |
fürstentumliechtenstein |
3. |
principalityofliechtenstein |
4. |
liechtensteinivürstiriiki |
5. |
liechtensteininruhtinaskunta |
6. |
principautédeliechtenstein |
7. |
πριγκιπάτοτουλιχτενστάιν |
8. |
furstadæmisinsliechtensteins |
9. |
principatodelliechtenstein |
10. |
lichtenšteinokunigaikštystė |
11. |
lihtenšteinasfirstiste |
12. |
prinċipalitàtal-liechtenstein |
13. |
vorstendomliechtenstein |
14. |
fyrstedømmetliechtenstein |
15. |
księstwoliechtenstein |
16. |
principadodoliechtenstein |
17. |
furstendömetliechtenstein |
18. |
lichtenštajnskékniežatstvo |
19. |
kneževinolihtenštajn |
20. |
principadodeliechtenstein |
21. |
lichtenštejnskéknížectví |
22. |
lichtensteinihercegség |
NORVEŠKA
1. |
norge |
2. |
noreg |
3. |
norway |
4. |
norwegen |
5. |
norvege |
6. |
norvège |
7. |
noruega |
8. |
norvegia |
9. |
norvégia |
10. |
norsko |
11. |
nórsko |
12. |
norra |
13. |
norja |
14. |
norvegija |
15. |
norvēģija |
16. |
noorwegen |
17. |
Νορßηγία |
18. |
norvegja |
19. |
norveġja |
20. |
norveska |
21. |
norveška |
22. |
norwegia |
23. |
norga |
TURSKA
1. |
turkiye |
2. |
türkiye |
3. |
turkiyecumhuriyeti |
4. |
türkiyecumhuriyeti |
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
175 |
32007D0802
L 323/40 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
04.12.2007. |
ODLUKA KOMISIJE
od 4. prosinca 2007.
o izmjeni Odluke 2002/840/EZ u odnosu na popise odobrenih objekata u trećim zemljama za ozračivanje hrane
(priopćena pod brojem dokumenta C(2007) 5823)
(Tekst značajan za EGP)
(2007/802/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu 1999/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. veljače 1999. o usklađivanju zakonodavstava država članica o hrani i sastojcima hrane podvrgnutim ionizirajućem zračenju (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
budući da:
(1) |
U skladu s Direktivom 1999/2/EZ hrana podvrgnuta ionizirajućem zračenju ne smije se uvoziti iz treće zemlje osim ako je obrađena u objektu za ozračivanje koji je odobrila Zajednica. |
(2) |
Popis odobrenih objekata utvrđen je Odlukom Komisije 2002/840/EZ (2). |
(3) |
Komisija je primila zahtjev za odobrenje dvaju objekata za ozračivanje u Tajlandu putem njihovih nadležnih tijela. Stručnjaci Komisije su pregledali objekte za ozračivanje kako bi provjerili udovoljavaju li zahtjevima Direktive 1999/2/EZ, a posebno jamči li službeni nadzor udovoljavanje zahtjevima članka 7. te Direktive. |
(4) |
Objekti u Tajlandu udovoljavali su većini zahtjeva Direktive 1999/2/EZ. Nedostatke koje je Komisija utvrdila na odgovarajući način su uklonila tajlandska nadležna tijela. |
(5) |
Odluku 2002/840/EZ treba stoga izmijeniti na odgovarajući način. |
(6) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za hranidbeni lanac i zdravlje životinja, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Prilog Odluci 2002/840/EZ izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Odluci.
Članak 2.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2007.
Za Komisiju
Markos KYPRIANOU
Član Komisije
(1) SL L 66, 13.3.1999., str. 16. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).
(2) SL L 287, 25.10.2002., str. 40. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2004/691/EZ (SL L 314, 13.10.2004., str. 14.).
PRILOG
Sljedeći objekti se dodaju na popis u Prilogu Odluci 2002/840/EZ:
|
Referentni broj: EU-AIF 07-2006
|
|
Referentni broj: EU-AIF 08-2006
|
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
177 |
32008D0047
L 011/12 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
20.12.2007. |
ODLUKA KOMISIJE
od 20. prosinca 2007.
kojom se Sjedinjenim Američkim Državama odobrava predizvozni pregled kikirikija i proizvoda od kikirikija na prisutnost aflatoksina
(priopćena pod brojem dokumenta C(2007) 6451)
(Tekst značajan za EGP)
(2008/47/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjere pridržavanja propisa o hrani i hrani za životinje te pravila o zdravlju i dobrobiti životinja (1), a posebno njezin članak 23.,
budući da:
(1) |
Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (2) utvrđuju se najveće dopuštene količine aflatoksina u hrani. Samo hrana koja je u skladu s graničnim vrijednostima smije se stavljati na tržište. |
(2) |
Uredbom (EZ) br. 882/2004 osigurava se da će države članice osigurati redovitu provedbu službenih kontrola na temelju procjene rizika i s odgovarajućom učestalosti, kako bi se ostvarili ciljevi Uredbe, to jest, inter alia, sprečavanje, uklanjanje ili smanjenje rizika za ljude i životinje na prihvatljivu mjeru. |
(3) |
Člankom 23. Uredbe (EZ) br. 882/2004 osigurava se da se mogu odobriti predizvozni pregledi hrane i hrane za životinje koje provodi treća zemlja neposredno prije izvoza u Zajednicu s ciljem utvrđivanja da li proizvodi koji se izvoze udovoljavaju zahtjevima Zajednice. |
(4) |
Takvo se odobrenje može dati trećoj zemlji tek nakon što revizija Zajednice pokaže da hrana ili hrana za životinje koja se izvozi u Zajednicu udovoljava zahtjevima Zajednice ili ekvivalentnim zahtjevima, te da se kontrole koje se provode u trećoj zemlji prije otpreme smatraju dovoljno djelotvornima i učinkovitima da mogu zamijeniti ili da se može smanjiti učestalost dokumentacijskih, identifikacijskih i fizičkih pregleda, utvrđenih pravom Zajednice. |
(5) |
Sjedinjene Američke Države su Komisiji u travnju 2005. dostavile zahtjev za dobivanje odobrenja za predizvozne preglede koje nadležna tijela Sjedinjenih Američkih Država provode u pogledu kontaminacije aflatoksinom u kikirikiju i proizvodima od kikirikija namijenjenih izvozu u Zajednicu. |
(6) |
Ured za hranu i veterinarstvo (FVO) Komisije je od 18. do 22. rujna 2006. proveo misiju u Sjedinjenim Američkim Državama radi procjene postojećih sustava kontrole za sprečavanje razina kontaminacije aflatoksinom kikirikija i proizvoda od kikirikija i kako bi provjerio da li predizvozni pregledi ovih proizvoda koji se izvoze u Zajednicu jamče da ti proizvodi udovoljavaju zahtjevima Zajednice. Zaključeno je da Sjedinjene Američke Države imaju dobro definiran sustav kontrole razina aflatoksina u kikirikiju i učinkovite odobrene laboratorije. Nadležna tijela Sjedinjenih Američkih Država obvezala su se i poduzela mjere za uklanjanje uočenih manjih nedostataka. |
(7) |
Stoga je primjereno odobriti predizvozne preglede koje Sjedinjene Američke Države provode na kikirikiju i proizvodima od kikirikija kojima se osigurava sukladnost s najvećim dopuštenim količinama aflatoksina u Zajednici. |
(8) |
Člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 882/2004 od država članica se zahtijeva da učestalost fizičkih pregleda prilikom uvoza prilagode riziku povezanom s različitim kategorijama hrane i da, među ostalim, uzmu u obzir jamstva koja su nadležna tijela treće zemlje podrijetla osigurala za dotičnu hranu. Sustavni predizvozni pregledi, koji se obavljaju pod nadležnošću USDA u skladu s odobrenjem Zajednice i u skladu s člankom 23. Uredbe (EZ) br. 882/2004, osiguravaju snažna jamstva nadležnim tijelima država članica. Slijedom toga, države članice trebaju smanjiti učestalost fizičkih pregleda te robe na razinu koja odgovara tim jamstvima. |
(9) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Odobrenje predizvoznih pregleda
Predizvozni pregledi na prisutnost aflatoksina koje provodi Ministarstvo poljoprivrede Sjedinjenih Američkih Država (USDA) neposredno prije izvoza u Zajednicu, odobravaju se za sljedeću hranu i od nje dobivene proizvode (dalje u tekstu „hrana”):
(a) |
kikiriki obuhvaćen CN oznakom 1202 10 90 ili 1202 20 00; |
(b) |
kikiriki obuhvaćen CN oznakom 2008 11 94 (u izvornim pakiranjima neto mase veće od 1 kg) ili 2008 11 98 (u izvornim pakiranjima neto mase do 1 kg); |
(c) |
prženi kikiriki obuhvaćen CN oznakom 2008 11 92 (u izvornim pakiranjima neto mase veće od 1 kg) ili 2008 11 96 (u izvornim pakiranjima neto mase do 1 kg). |
Odobrenje za predizvozni pregled primjenjuje se samo na kikiriki naveden u prvom stavku koji je bio proizveden na području Sjedinjenih Američkih Država.
Članak 2.
Uvjeti za odobrenje predizvoznih pregleda
1. Pošiljka je popraćena:
(a) |
podacima o uzorkovanju i rezultatima analize provedene u laboratoriju ovlaštenom od strane USDA u skladu s odredbama Uredbe Komisije (EZ) br. 401/2006 od 23. veljače 2006. o utvrđivanju metoda uzorkovanja i analize za službenu kontrolu mikotoksina u hrani (3) ili ekvivalentnim odredbama; |
(b) |
certifikatom (4) iz Priloga, ispunjenim, potpisanim i potvrđenim od ovlaštenog predstavnika USDA za hranu iz Sjedinjenih Američkih Država. |
2. Svaka pošiljka hrane označuje se oznakom koja odgovara oznaci na rezultatima uzorkovanja i analize i na certifikatu iz točke (b) prvog stavka. Svaka pojedina vreća ili drugi oblik pakovanja u pošiljci označuje se tom oznakom.
3. Certifikat iz točke (b) prvog stavka vrijedi za izvoz hrane u Zajednicu najdulje 4 mjeseca od dana izdavanja certifikata.
Članak 3.
Dijeljenje pošiljaka
Ako se pošiljka dijeli, preslike certifikata iz članka 2. stavka 1. točke (b) koje je ovjerilo nadležno tijelo države članice na čijem je državnom području dijeljenje provedeno, prati svaki dio podijeljene pošiljke do faze veleprodaje i tijekom nje. Nadležno tijelo također može dostaviti ovjerene preslike certifikata u trenutku puštanja u slobodan promet kada subjekt u poslovanju s hranom izrazi svoju namjeru da podijeli pošiljku.
Članak 4.
Službene kontrole
Dokumentacijski pregled iz članka 16. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 882/2004 provodi se na mjestu prvog ulaska u Zajednicu, a dokaz o tom pregledu prati pošiljku.
U skladu s odredbama članka 16. stavka 2. točke (d) i članka 23. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 882/2004, učestalost fizičkih pregleda pošiljki hrane iz članka 1. ove Uredbe koje provode države članice značajno se smanjuje pod uvjetom da su zadovoljene odredbe članka 2. ove Uredbe.
Članak 5.
Ova se Odluka primjenjuje od 1. prosinca 2007.
Članak 6.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 20. prosinca 2007.
Za Komisiju
Markos KYPRIANOU
Član Komisije
(1) SL L 165, 30.4.2004. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom Vijeća (EZ) br. 1791/2006 (SL L 363, 20.12.2006., str. 1.).
(2) SL L 364, 20.12.2006., str. 5. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1126/2007 (SL L 255, 29.9.2007., str. 14.).
(3) SL L 70, 9.3.2006., str. 12.
(4) Certifikat koji se temelji na standardnom modelu iz Priloga I. Odluci Komisije 2007/240/EZ od 16. travnja 2007. o utvrđivanju novih veterinarskih certifikata za uvoz živih životinja, sjemena, embrija, jajnih stanica i proizvoda životinjskog podrijetla u Zajednicu (SL L 104, 21.4.2007., str. 37.). Napomene za pojašnjenje na certifikatu navedenom u Prilogu I. gore navedenoj Odluci također su relevantne za certifikat naveden u Prilogu ovoj Odluci. U skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 882/2004, certifikat se ubuduće može dostaviti elektroničkim putem nakon što se postigne dogovor o praktičnim detaljima.
PRILOG
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
182 |
32008R0298
L 097/64 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
11.03.2008. |
UREDBA (EZ) br. 298/2008 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 11. ožujka 2008.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje, u odnosu na provedbene ovlasti dodijeljene Komisiji
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegove članke 37., 95. i 152. stavak 4. točku (b),
uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s postupkom predviđenim u članku 251. Ugovora (2),
budući da:
(1) |
Uredba (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (3) predviđa da se određene mjere donose u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (4). |
(2) |
Odluka 1999/468/EZ izmijenjena je Odlukom 2006/512/EZ, kojom je uveden regulatorni postupak s kontrolom za donošenje mjera opće primjene i sa svrhom izmjene elemenata temeljnog akta koji nisu ključni donesenog u skladu s postupkom iz članka 251. Ugovora, među ostalim, brisanjem nekih od tih elemenata ili dopunom akta novim elementima koji nisu ključni. |
(3) |
U skladu s izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (5) o Odluci 2006/512/EZ, kako bi regulatorni postupak s kontrolom bio primjenljiv na akte donesene u skladu s postupkom iz članka 251. Ugovora koji su već na snazi, ti se akti moraju prilagoditi u skladu s primjenljivim postupcima. |
(4) |
Komisija treba biti ovlaštena utvrditi je li određena vrsta hrane ili hrane za životinje obuhvaćena Uredbom (EZ) br. 1829/2003, sniziti pragove za označivanje slučajne i tehnički neizbježne prisutnosti materijala koji sadrži, sastoji se ili je proizveden od genetski modificiranih organizama, kao i za slučajnu ili tehnički neizbježnu prisutnost genetski modificiranog materijala koji je pri procjeni rizika povoljno ocijenjen u hrani i hrani za životinje, te usvajati mjere u pogledu određenih zahtjeva za označivanje i informiranje koji obvezuju subjekte i dobavljače na veliko. Budući da su te mjere opće primjene i svrha im je izmjena elemenata Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koji nisu ključni, među ostalim, dopunjujući je novim elementima koji nisu ključni, one se moraju donijeti u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom predviđenim u članku 5.a Odluke 1999/468/EZ. |
(5) |
Uredbu (EZ) br. 1829/2003 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjene
Uredba (EZ) br. 1829/2003 mijenja se kako slijedi:
1. |
Članak 3. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Prema potrebi, mjere koje imaju za cilj izmjenu elemenata ove Uredbe koji nisu ključni, dopunjujući je i određujući je li određena vrsta hrane obuhvaćena područjem primjene ovog odjeljka, donose se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 35. stavka 3.” |
2. |
Članak 12. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: „4. Mjere koje imaju za cilj izmjenu elemenata ove Uredbe koji nisu ključni, dopunjujući je i utvrđujući odgovarajuće niže pragove, posebno u pogledu hrane koja sadrži ili se sastoji od GMO-a, ili uzimajući u obzir napredak znanosti i tehnologije, donose se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 35. stavka 3.” |
3. |
Članak 14. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 14. Provedbene mjere 1. Komisija može donijeti sljedeće mjere:
Te mjere koje imaju za cilj izmjenu elemenata ove Uredbe koji nisu ključni, među ostalim, dopunjujući je, usvajaju se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 35. stavka 3. 2. Dodatno, kako bi se olakšala ujednačena primjena članka 13., mogu se donijeti detaljna pravila u skladu s regulatornim postupkom iz članka 35. stavka 2.” |
4. |
Članak 15. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Prema potrebi, mjere koje imaju za cilj izmjenu elemenata ove Uredbe koji nisu ključni, dopunjujući je i određujući je li određena vrsta hrane za životinje obuhvaćena područjem primjene ovog odjeljka, donose se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 35. stavka 3.” |
5. |
Članak 24. stavak 4 zamjenjuje se sljedećim: „4. Mjere koje imaju za cilj izmjenu elemenata ove Uredbe koji nisu ključni, dopunjujući je i utvrđujući odgovarajuće niže pragove, posebno u pogledu hrane za životinje koja sadrži ili se sastoji od GMO-a, ili uzimajući u obzir napredak znanosti i tehnologije, donose se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 35. stavka 3.” |
6. |
Članak 26. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 26. Provedbene mjere 1. Komisija može usvojiti sljedeće mjere:
Te mjere koje imaju za cilj izmjenu elemenata ove Uredbe koji nisu ključni, među ostalim, dopunjujući je, donose se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 35. stavka 3. 2. Dodatno, kako bi se olakšala ujednačena primjena članka 25., mogu se donijeti detaljna pravila u skladu s regulatornim postupkom iz članka 35. stavka 2.” |
7. |
U članku 32. peti stavak zamjenjuje se sljedećim: „Detaljna pravila za provedbu ovog članka i Priloga mogu se donijeti u skladu s regulatornim postupkom iz članka 35. stavka 2. Mjere koje imaju za cilj izmjenu elemenata ove Uredbe koji nisu ključni i kojima se prilagođuje Prilog donose se skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 35. stavka 3.” |
8. |
Članak 35. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Pri upućivanju na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5.a stavci od 1. do 4. i članak 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezina članka 8.” |
9. |
Članak 47. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Mjere koje imaju za cilj izmjenu elemenata ove Uredbe koji nisu ključni, dopunjujući je i snižavajući pragove iz stavka 1., posebno za genetski modificirane organizme koji se prodaju izravno krajnjem potrošaču, donose se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 35. stavka 3.” |
Članak 2.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 11. ožujka 2008.
Za Europski parlament
Predsjednik
H.-G. PÖTTERING
Za Vijeće
Predsjednik
J. LENARČIČ
(1) SL C 161, 13.7.2007., str. 45.
(2) Mišljenje Europskog parlamenta od 29. studenoga 2007. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 3. ožujka 2008.
(3) SL L 268, 18.10.2003., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1981/2006 (SL L 368, 23.12.2006., str. 99.).
(4) SL L 184, 17.7.1999., str. 23. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).
(5) SL C 255, 21.10.2006., str. 1.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
185 |
32008D0294
L 098/19 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
07.04.2008. |
ODLUKA KOMISIJE
od 7. travnja 2008.
o usklađenim uvjetima uporabe spektra za izvođenje usluga mobilne komunikacije u zrakoplovima (MCA usluge) unutar Zajednice
(priopćena pod brojem dokumenta C(2008) 1256)
(Tekst značajan za EGP)
(2008/294/EZ)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Odluku br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru) (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Strateški okvir i2010 - za Europsko informacijsko društvo (2) potiče otvoreno i konkurentno digitalno gospodarstvo Europske unije i navodi ICT kao vodeću silu uključenja i kvalitete življenja. Razvoj dodatnih komunikacijskih sredstava mogao bi pospješiti radnu produktivnost i razvoj tržišta mobilne telefonije. |
(2) |
Aplikacije za povezivanje u avionima su, po svojoj prirodi, sveeuropske, budući da će se većinom koristiti na prekograničnim letovima unutar Zajednice i šire. Usklađeni pristup reguliranju usluga mobilne komunikacije u zrakoplovima (MCA usluge) pridonosi ostvarivanju ciljeva Jedinstvenog tržišta. |
(3) |
Usklađivanje pravila o uporabi radiofrekvencijskog spektra u Zajednici olakšat će pravovremenu provedbu i uvođenje tih usluga u Zajednici. |
(4) |
Komercijalno djelovanje MCA usluga se trenutačno izvodi samo za sustave GSM koji djeluju u pojasu 1 710-1 785 MHz za uzlaznu vezu (uplink - terminal odašilje i bazna postaja prima) i 1 805-1 880 MHz za silaznu vezu (downlink - bazna stanica odašilje i terminal prima) u skladu s normama ETSI EN 301502 i EN 301511. Međutim, u budućnosti se to može proširiti na druge javne sustave zemaljske mobilne komunikacije djelujući u skladu s drugim normama i u drugim pojasevima. |
(5) |
U skladu s člankom 4. stavkom 2. Odluke br. 676/2002/EZ Komisija je ovlastila Europsku konferenciju poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) (3) da poduzme sve potrebne aktivnosti za ocjenjivanje specifičnih pitanja u vezi s tehničkom kompatibilnosti između djelovanja sustava GSM 1800 u zrakoplovima i brojnih potencijalno pogođenih radijskih usluga. Odluka se temelji na tehničkim studijama koje je CEPT proveo u okviru ovlaštenja EZ-a, kako je predstavljeno u Izvješću CEPT-a 016 (4). |
(6) |
Sustav MCA koji je bio predmet izvješća CEPT-a sastoji se od mrežne kontrolne jedinice (NCU) i bazne primopredajne postaje u zrakoplovu (zrakoplovna BTS). Sustav je izrađen tako da se signali odaslani iz mobilnih sustava na tlu ne mogu prepoznati u kabini zrakoplova i da korisnički terminali u zrakoplovu prenose na najnižoj razini. Tehnički parametri za NCU i zrakoplovna BTS utvrđeni su na temelju teoretskih uzoraka. |
(7) |
Uporaba spektra u zemaljskim mrežama mobilne elektroničke komunikacije ne ulazi u opseg ove Odluke. Njom se, između ostalog, bavi Odluka Komisije o usklađivanju frekvencijskih pojaseva 900 i 1 800 MHz za zemaljske sustave koji su u stanju pružati sveeuropske elektroničke komunikacijske usluge. |
(8) |
Uvjeti za dobivanje dozvole za usluge MCA također ne ulaze u opseg ove Odluke. Usklađivanjem nacionalnih uvjeta za dobivanje dozvole za usluge MCA bavi se Preporuka Komisije 2008/295/EEZ (5) u skladu s Direktivom 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (6). |
(9) |
Oprema za usluge MCA iz ove Odluke ulazi u opseg Direktive 1999/5/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 1999. o radio opremi i telekomunikacijskoj terminalnoj opremi te o uzajamnom priznavanju njihove usklađenosti (7). Pretpostavka usklađenosti s ključnim zahtjevima iz Direktive 1999/5/EZ za opremu koja se koristi za usluge MCA u Europskoj uniji, može se dokazati sukladnošću s usklađenom normom ETSI EN 302480 ili drugim postupkom ocjene sukladnosti utvrđenim u Direktivi 1999/5/EZ. |
(10) |
Pitanja vezana uz zračnu sigurnost su od primarne važnosti i nijedna odredba iz ove Odluke ne smije biti u suprotnosti s održavanjem najboljih uvjeta zračne sigurnosti. |
(11) |
Usluge MCA mogu se pružati jedino ako ispunjavaju zahtjeve vezane uz zračnu sigurnost na temelju prikladne potvrde o plovidbenosti i druge pripadajuće odredbe o zračnom prometu uključujući zahtjeve za elektroničke komunikacije. Potvrde o plovidbenosti, valjane za cijelu Zajednicu, izdaje Europska agencija za zrakoplovnu sigurnost (EASA) u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1702/2003 od 24. rujna 2003. o utvrđivanju provedbenih pravila za certifikaciju plovidbenosti i ekološku certifikaciju zrakoplova i s njima povezanih proizvoda, dijelova i uređaja te za certifikaciju projektnih i proizvodnih organizacija (8). |
(12) |
Ova se Odluka ne bavi pitanjima u vezi sa spektrom koja se odnose na komunikacijske veze između zrakoplova, satelitske svemirske postaje i tla, koje su također potrebne za pružanje usluga MCA. |
(13) |
Kako bi se osiguralo da su uvjeti navedeni u ovoj Odluci i dalje valjani i s obzirom na brze promjene u području radiofrekvencijskog spektra, državne uprave moraju, gdje je to moguće, pratiti uporabu radiofrekvencijskog spektra u opremi za pružanje usluga MCA radi aktivnog preispitivanja ove Odluke. To preispitivanje treba uzeti u obzir tehnološki napredak i ispitati valjanost početnih pretpostavki u vezi s izvođenjem usluga MCA. |
(14) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora za radiofrekvencijski spektar, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Svrha ove Odluke je usklađivanje tehničkih uvjeta za dostupnost i učinkovitu uporabu radiofrekvencijskog spektra za usluge mobilne komunikacije u zrakoplovima u Zajednici.
Primjena ove Odluke ne dovodi u pitanje nikakve druge pripadajuće odredbe Zajednice, a posebno Uredbu (EZ) br. 1702/2003 i Preporuku 2008/295/EZ.
Članak 2.
Za svrhe ove Odluke:
1. |
„mobilne komunikacijske usluge u zrakoplovima (usluge MCA) znači usluge elektroničke komunikacije prema definiciji iz članka 2. točke (c) Direktive 2002/21/EZ, kojima poduzetnici zrakoplovnim putnicima omogućuju uporabu javnih komunikacijskih mreža tijekom letenja bez uspostave direktne veze sa zemaljskim mobilnim mrežama”; |
2. |
„bez ometanja i bez zaštite” znači da se nijednoj drugoj radiokomunikacijskoj usluzi ne smije prouzročiti nikakvo štetno ometanje i da se ne smije zahtijevati nikakva zaštita tih uređaja od štetnog ometanja koje proizlazi od radiokomunikacijskih usluga; |
3. |
„bazna primopredajna postaja u zrakoplovu (zrakoplovna BTS)” znači jedna ili više mobilnih komunikacijskih postaja u zrakoplovu koje rade na frekvencijskim pojasevima i sustavima navedenim u tablici 1. u Prilogu; |
4. |
„mrežna kontrolna jedinica (NCU)” znači oprema koja se namješta u zrakoplov i koja osigurava da signali koje odašilju sustavi mobilne elektroničke komunikacije na tlu, popisani u tablici 2. u Prilogu, ne budu prepoznati u kabini zrakoplova povećanjem razine šuma u mobilnim komunikacijskim prijemnim pojasevima u kabini. |
Članak 3.
Što je prije moguće, a najkasnije šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Odluke, države članice moraju omogućiti dostupnost frekvencijskih pojaseva iz tablice 1. u Prilogu za usluge MCA po načelu „bez ometanja i bez zaštite”, pod uvjetom da spomenute usluge ispunjavaju uvjete koji su utvrđeni u Prilogu.
Članak 4.
Države članice određuju minimalnu visinu nad tlom za sva emitiranja iz sustava MCA koji djeluje u skladu s odjeljkom 3. Priloga.
Države članice mogu odrediti veće minimalne visine za izvođenje usluga MCA, kada to opravdavaju nacionalni topografski uvjeti i uvjeti razvoja zemaljske mreže. Ove se informacije zajedno s prikladnim objašnjenjem dostavljaju Komisiji najkasnije četiri mjeseca od prihvaćanja ove Odluke i objavljuju se u Službenom listu Europske unije.
Članak 5.
Države članice pomno nadziru uporabu spektra za usluge MCA, a posebno s obzirom na trenutačna ili potencijalna štetna ometanja te na trajnu valjanost svih uvjeta iz članka 5. te o tome izvješćuju Komisiju kako bi se omogućilo pravovremeno preispitivanje ove Odluke, ako to bude potrebno.
Članak 6.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 7. travnja 2008.
Za Komisiju
Viviane REDING
Članica Komisije
(1) SL L 108, 24.4.2002., str. 1.
(2) COM(2005) 229. konačno, 1.6.2005.
(3) Ovlaštenje CEPT-a za usluge mobilne komunikacije u zrakoplovima, 12.10.2006.
(4) Izvješće CEPT-a Europskoj Komisiji kao odgovor na Ovlaštenje EZ-a za usluge mobilne komunikacije u zrakoplovima (MCA), 30.3.2007.
(5) SL L 98, 10.4.2008., str. 24.
(6) SL L 108, 24.4.2002., str. 33. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 717/2007 (SL L 171, 29.6.2007., str. 32.).
(7) SL L 91, 7.4.1999., str. 10. Direktiva kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).
(8) SL L 243, 27.9.2003., str. 6. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 287/2008 (SL L 87, 29.3.2008., str. 3.).
PRILOG
1. DOPUŠTENI FREKVENCIJSKI POJASEVI I SUSTAVI ZA USLUGE MCA
Tablica 1.
Vrsta |
Frekvencija |
Sustav |
GSM 1800 |
1 710-1 785 MHz i 1 805-1 880 MHz („pojas 1 800 MHz”) |
Usklađenost s normama GSM, koje je objavila ETSI, a posebno EN 301 502, EN 301 511 i EN 302 480 ili jednakovrijednim specifikacijama. |
2. SPREČAVANJE POVEZIVANJA MOBILNIH TERMINALA S MREŽAMA NA TLU
Tijekom razdoblja u kojem je dopuštena uporaba usluga MCA u zrakoplovu, mobilni terminali koji primaju u frekvencijskim pojasevima iz tablice 2. moraju biti spriječeni u pokušajima da se prijave u mobilne mreže na tlu.
Tablica 2.
Frekvencijski pojas (MHz) |
Sustavi na tlu |
460-470 |
CDMA2000, FLASH OFDM |
921-960 |
GSM, WCDMA |
1 805-1 880 |
GSM, WCDMA |
2 110-2 170 |
WCDMA |
3. TEHNIČKI PARAMETRI
3.1. Sustavi GSM 1800 MCA
(a) Ekvivalentna izotropno zračena snaga (e.i.r.p.), izvan zrakoplova, iz NCU/zrakoplovne BTS
Ukupna e.i.r.p. izvan zrakoplova iz NCU/zrakoplovne BTS ne smije premašiti:
Tablica 3.
Visina iznad tla (m) |
Najveća e.i.r.p. gustoća koju NCU/zrakoplovna BTS proizvede izvan zrakoplova |
|||
460-470 MHz |
921-960 MHz |
1 805-1 880 MHz |
2 110-2 170 MHz |
|
dBm/1,25 MHz |
dBm/200 kHz |
dBm/200 kHz |
dBm/3,84 MHz |
|
3 000 |
–17,0 |
–19,0 |
–13,0 |
1,0 |
4 000 |
–14,5 |
–16,5 |
–10,5 |
3,5 |
5 000 |
–12,6 |
–14,5 |
–8,5 |
5,4 |
6 000 |
–11,0 |
–12,9 |
–6,9 |
7,0 |
7 000 |
–9,6 |
–11,6 |
–5,6 |
8,3 |
8 000 |
–8,5 |
–10,5 |
–4,4 |
9,5 |
(b) Ekvivalentna izotropno zračena snaga (e.i.r.p.), izvan zrakoplova, iz terminala u zrakoplovu
Ukupna e.i.r.p. izvan zrakoplova iz mobilnog terminala GSM koji odašilje pri 0 dBm ne smije premašiti:
Tablica 4.
Visina iznad tla (m) |
Najveća e.i.r.p. gustoća izvan zrakoplova iz mobilnog terminala GSM u dBm/kanal |
1 800 MHz |
|
3 000 |
–3,3 |
4 000 |
–1,1 |
5 000 |
0,5 |
6 000 |
1,8 |
7 000 |
2,9 |
8 000 |
3,8 |
(c) Operativni zahtjevi
I. |
Minimalna visina iznad tla za sva emitiranja iz operativnog sustava GSM 1800 MCA mora biti 3 000 metara. |
II. |
Tijekom svog djelovanja zrakoplovna BTS mora ograničiti prijenosnu snagu svih mobilnih terminala GSM s prijenosom u pojasu 1 800 MHz na nominalnu vrijednost od 0 dBm u svim fazama komunikacije uključujući početni pristup. |
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
190 |
32008R0565
L 160/20 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
18.06.2008. |
UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 565/2008
od 18. lipnja 2008.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani u pogledu utvrđivanja najvećih dopuštenih količina za dioksine i PCB-e u ribljoj jetri
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontaminante u hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 (2) utvrđuju se najveće dopuštene količine za određene kontaminante u hrani. |
(2) |
Najveće dopuštene količine treba utvrditi na strogoj razini koja se može postići primjenom dobrih praksi i uzimajući u obzir rizik povezan s potrošnjom hrane. |
(3) |
Od 2006. nađene su vrlo velike razine dioksina i dioksinima sličnih polikloriranih bifenila u konzerviranoj ribljoj jetri i o njima je izviješteno putem sustava brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje (RASFF). Najveće dopuštene količine nisu utvrđene za riblju jetru i prerađene proizvode od riblje jetre. S ciljem zaštite javnog zdravlja, nadležna su tijela zabranila stavljanje na tržište tih proizvoda jer se smatralo da su neprikladni za uporabu. |
(4) |
Primjereno je utvrditi najveće dopuštene količine na razini Zajednice za zbroj dioksina i dioksinima sličnih polikloriranih bifenila u ribljoj jetri i prerađenim proizvodima od riblje jetre radi zaštite javnog zdravlja i osiguranja jedinstvenog pristupa na unutarnjem tržištu. |
(5) |
Uzimajući u obzir specifičan postupak konzerviranja riblje jetre, najveće dopuštene količine utvrđene za svježu riblju jetru trebaju se također primjenjivati na prerađenu riblju jetru. |
(6) |
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. U odjeljku 5. (Dioksini i PCB-i) Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006, dodaje se sljedeća točka:
|
|
Najveće dopuštene količine |
|
Zbroj dioksina (WHO-PCDD/F-TEQ) |
Zbroj dioksina i dioksinima sličnih PCB-a (WHO-PCDD/F-PCB-TEQ) |
||
„5.11. |
Riblja jetra i njezini proizvodi s iznimkom ulja drugih morskih organizama iz točke 5.10 |
— |
25,0 pg/g mokre mase (32) (3) |
2. Bilješka 34. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006 zamjenjuje se sljedećim:
„(34) |
Hrana navedena u ovoj kategoriji kako je definirana u kategorijama (a), (b), (c), (e) i (f) s popisa u članku 1. Uredbe (EZ) br. 104/2000, osim riblje jetre iz točke 5.11.” |
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. srpnja 2008.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2008.
Za Komisiju
Androulla VASSILIOU
Članica Komisije
(1) SL L 37, 13.2.1993., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).
(2) SL L 364, 20.12.2006., str. 5. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1126/2007 (SL L 255, 29.9.2007., str. 14.).
(3) U slučaju konzervirane riblje jetre, najveća dopuštena količina se primjenjuje na cijeli jestivi sadržaj konzerve.”
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
192 |
32008R0629
L 173/6 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
02.07.2008. |
UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 629/2008
od 2. srpnja 2008.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontaminante u hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 (2) utvrđuju se najveće dopuštene količine određenih kontaminanata u hrani, uključujući najveće dopuštene količine za metale kao što su olovo, kadmij i živa. |
(2) |
Nužno je, radi zaštite javnog zdravlja, držati kontaminante na razinama koje ne izazivaju zabrinutost za zdravlje. Najveće dopuštene količine za olovo, kadmij i živu moraju biti sigurne i niske koliko je to razumno ostvarivo poštujući dobre proizvođačke i poljoprivredne/ribarstvene prakse. |
(3) |
Na osnovi novih informacija, dobre poljoprivredne i ribarske prakse ne omogućuju zadržavanje razina olova, kadmija i žive u određenim akvatičnim vrstama i gljivama tako niskima kako je propisano u Prilogu Uredbi (EZ) br. 1881/2006. Stoga je potrebno izmijeniti najveće dopuštene količine utvrđene za te kontaminante uz zadržavanje visoke razine zaštite zdravlja potrošača. |
(4) |
Visoke razine olova, kadmija i žive nađene su u određenim dodacima prehrani kako su definirani u članku 2. Direktive 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. lipnja 2002. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na dodatke prehrani (3) i o njima je izviješteno putem sustava brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje (RASFF). Dokazano je da ti dodaci prehrani mogu značajno doprinijeti čovjekovoj izloženosti olovu, kadmiju i živi. Stoga je primjereno, s ciljem zaštite javnog zdravlja, utvrditi najveće dopuštene količine za olovo, kadmij i živu u dodacima prehrani. Te najveće dopuštene količine moraju biti sigurne i niske koliko je to razumno ostvarivo poštujući dobre proizvođačke prakse. |
(5) |
Morske alge prirodno akumuliraju kadmij. Dodaci prehrani koji se sastoje isključivo ili uglavnom od sušenih morskih algi ili od proizvoda na bazi morskih algi mogu stoga sadržavati veće razine kadmija nego drugi dodaci prehrani. Kako bi se to uzelo u obzir, potrebno je utvrditi višu najveću dopuštenu količinu za dodatke prehrani koji se sastoje isključivo ili uglavnom od morskih algi. |
(6) |
Državama članicama i subjektima u poslovanju s hranom je potrebno dati vremena za prilagodbu na nove najveće dopuštene količine za dodatke prehrani. Stoga je potrebno odgoditi primjenu najvećih dopuštenih količina za dodatke prehrani. |
(7) |
Potrebna je izmjena bilješke 1. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006 kako bi se pojasnilo da se najveća dopuštena količina za voće ne primjenjuje na orašaste plodove. |
(8) |
Preporukom Komisije 2007/196/EZ od 28. ožujka 2007. o praćenju prisutnosti furana u hrani (4) i Preporukom Komisije 2007/331/EZ od 3. svibnja 2007. o praćenju razina akrilamida u hrani (5) uvedene su nove preporuke za praćenje. Stoga je potrebno nadopuniti odredbe o praćenju i izvješćivanju u Uredbi (EZ) br. 1881/2006 s upućivanjima na ove nove preporuke. Zadaća praćenja policikličkih aromatskih ugljikovodika utvrđena u Preporuci Komisije 2005/108/EZ (6) je dovršena. Stoga se pozivanje na tu preporuku za praćenje može brisati. |
(9) |
Uredbu (EZ) br. 1881/2006 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
(10) |
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 1881/2006 mijenja se kako slijedi:
1. |
U članku 9. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Države članice trebaju izvješćivati Komisiju o nalazima aflatoksina, dioksina, dioksinima sličnih PCB-a, PCB-a koji nisu slični dioksinima, kako je navedeno u Odluci Komisije 2006/504/EZ (7) i Preporuci Komisije 2006/794/EZ (8). Države članice trebaju izvješćivati Europsku agenciju za sigurnost hrane (EFSA) o nalazima akrilamida i furana kako je navedeno u Preporuci Komisije 2007/196/EZ (9) i Preporuci Komisije 2007/331/EZ (10). |
2. |
Prilog se izmjenjuje u skladu s Prilogom ovoj Uredbi. |
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Najveće dopuštene razine utvrđene u točkama 3.1.18., 3.2.19., 3.2.20. i 3.3.3. Priloga primjenjuju se od 1. srpnja 2009. One se ne primjenjuju na proizvode zakonito stavljene na tržište prije 1. srpnja 2009. Teret dokazivanja kada su proizvodi stavljeni na tržište snosi subjekt u poslovanju s hranom.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 2. srpnja 2008.
Za Komisiju
Androulla VASSILIOU
Članica Komisije
(1) SL L 37, 13.2.1993., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1882/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 284, 31.10.2003., str. 1.).
(2) SL L 364, 20.12.2006., str. 5. Uredba kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1126/2007 (SL L 255, 29.9.2007., str. 14.).
(3) SL L 183, 12.7.2002., str. 51. Direktiva kako je izmijenjena Direktivom Komisije 2006/37/EZ (SL L 94, 1.4.2006., str. 32.).
(4) SL L 88, 29.3.2007., str. 56.
(5) SL L 123, 12.5.2007., str. 33.
(6) SL L 34, 8.2.2005., str. 43.
(7) SL L 199, 21.7.2006., str. 21.
(8) SL L 322, 22.11.2006., str. 24.
(9) SL L 88, 29.3.2007., str. 56.
(10) SL L 123, 12.5.2007., str. 33.”
PRILOG
Prilog Uredbi (EZ) br. 1881/2006 mijenja se kako slijedi:
(1) |
U pododjeljku 3.1 (Olovo), točka 3.1.11. mijenja se kako slijedi i dodaje se nova točka 3.1.18.:
|
(2) |
Pododjeljak 3.2. (Kadmij) mijenja se kako slijedi:
|
(3) |
U pododjeljku 3.3 (Živa), točka 3.3.2 mijenja se kako slijedi i dodaje se nova točka 3.3.3:
|
(4) |
U bilješci(1) dodaje se sljedeća rečenica: „Najveća dopuštena količina za voće ne primjenjuje se za orašaste plodove.” |
(5) |
Bilješka(8) mijenja se kako slijedi:
|
(1) Najveća dopuštena količina primjenjuje se na dodatke prehrani u obliku u kojem se stavljaju u prodaju.”
(2) Najveća dopuštena količina primjenjuje se na dodatke prehrani u obliku u kojem se stavljaju u prodaju.”
(3) Najveća dopuštena količina primjenjuje se na dodatke prehrani u obliku u kojem se stavljaju u prodaju.”
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
196 |
32008R0764
L 218/21 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
09.07.2008. |
UREDBA (EZ) br. 764/2008 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 9. srpnja 2008.
o utvrđivanju postupaka koji se odnose na primjenu određenih nacionalnih tehničkih propisa na proizvode koji se zakonito stavljaju na tržište u drugoj državi članici i o stavljanju izvan snage Odluke br. 3052/95/EZ
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u o obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegove članke 37. i 95.,
uzimajući u o obzir prijedlog Komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s postupkom utvrđenim člankom 251. Ugovora (2),
budući da:
(1) |
Unutarnje tržište obuhvaća područje bez unutarnjih granica u kojemu je sloboda kretanja robe osigurana Ugovorom, kojim se zabranjuju mjere s istovrsnim učinkom količinskim ograničenjima uvoza. Ta zabrana obuhvaća sve nacionalne mjere koje mogu, izravno ili neizravno, stvarno ili potencijalno, ometati trgovinu robom unutar Zajednice. |
(2) |
Prepreke slobodi kretanja robe između država članica mogu nezakonito stvoriti nadležna tijela država članica koja, zbog neusklađenosti zakonodavstava, mogu na proizvode koji se zakonito stavljaju na tržište u drugim državama članicama primjenjivati tehničke propise kojima se utvrđuju zahtjevi kojima ti proizvodi trebaju udovoljavati, kao što su propisi koji se odnose na naziv, oblik, veličinu, težinu, sastav, prezentiranje, označivanje i pakiranje. Primjena takvih propisa na proizvode koji se zakonito stavljaju na tržište u drugoj državi članici može biti u suprotnosti s člancima 28. i 30. Ugovora, čak i ako se primjenjuju bez razlike na sve proizvode. |
(3) |
Načelo uzajamnog priznavanja, koje proizlazi iz sudske prakse Suda Europskih zajednica, jedan je od načina osiguranja slobode kretanja robe na unutarnjem tržištu. Uzajamno se priznavanje odnosi na proizvode na koje se ne primjenjuje usklađeno zakonodavstvo Zajednice ili na aspekte proizvoda koji nisu obuhvaćeni takvim zakonodavstvom. Prema tom načelu, država članica ne smije na svom državnom području zabraniti prodaju proizvoda koji se zakonito stavljaju na tržište u drugoj državi članici, čak i ako su ti proizvodi proizvedeni u skladu s tehničkim propisima različitima od onih koji se primjenjuju na domaće proizvode. Jedina iznimka od tog načela su ograničenja koja su opravdana razlozima utvrđenim u članku 30. Ugovora ili na temelju drugih, prevladavajućih razloga od javnog interesa i koji su proporcionalni postavljenom cilju. |
(4) |
Još uvijek postoje mnogi problemi u pogledu ispravne primjene načela uzajamnog priznavanja među državama članicama. Stoga je potrebno utvrditi postupke kako bi se smanjila mogućnost da tehnički propisi stvore nezakonite prepreke slobodi kretanja robe između država članica. Nepostojanje takvih postupaka u državama članicama stvara dodatne prepreke slobodi kretanja robe budući da odvraća poduzeća od prodaje svojih proizvoda, koji se zakonito stavljaju na tržište u drugoj državi članici na državnom području države članice koja primjenjuje tehničke propise. Istraživanja su pokazala da mnoga poduzeća, a posebno mala i srednja poduzeća, ili prilagođavaju svoje proizvode kako bi udovoljili tehničkim propisima država članica, ili se suzdržavaju od njihovog stavljanja na tržište u tim državama članicama. |
(5) |
Nadležna tijela također nemaju odgovarajuće postupke za primjenu svojih tehničkih propisa na određene proizvode koji se zakonito stavljaju na tržište u drugoj državi članici. Nepostojanje takvih postupaka ograničava njihovu sposobnost ocjenjivanja sukladnosti proizvoda u skladu s Ugovorom. |
(6) |
U Rezoluciji Vijeća od 28. listopada 1999. o uzajamnom priznavanju (3) navedeno je da gospodarski subjekti i građani nisu uvijek u potpunosti i pravilno koristili načelo uzajamnog priznavanja budući da nisu bili dovoljno upoznati s načelom i njegovim operativnim posljedicama. Tom su Rezolucijom države članice pozvane da razviju odgovarajuće mjere kako bi se gospodarskim subjektima i građanima pružio učinkovit okvir za uzajamno priznavanje, između ostalog, učinkovitim rješavanjem zahtjeva gospodarskih subjekata i građana i brzim odgovaranjem na te zahtjeve. |
(7) |
Europsko vijeće je 8. i 9. ožujka 2007. istaknulo važnost davanja novog poticaja unutarnjem tržištu robe jačanjem uzajamnog priznavanja, jamčeći istodobno visoku razinu sigurnosti i zaštite potrošača. Europsko vijeće je 21. i 22. lipnja 2007. naglasilo da je daljnje jačanje četiriju sloboda unutarnjeg tržišta (slobode kretanja robe, ljudi, usluga i kapitala) i poboljšanje njegovog funkcioniranja i dalje od najveće važnosti za rast, konkurentnost i zaposlenost. |
(8) |
Za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta robe potrebna su odgovarajuća i transparentna sredstva za rješavanje problema koji proizlaze iz primjene tehničkih propisa jedne države članice na određene proizvode koji se zakonito stavljaju na tržište u drugoj državi članici. |
(9) |
Ovom se Uredbom ne smije dovesti u pitanje daljnje usklađivanje tehničkih propisa, prema potrebi, s ciljem poboljšanja funkcioniranja unutarnjeg tržišta. |
(10) |
Trgovinske barijere mogu također proizlaziti iz drugih vrsta mjera obuhvaćenih člancima 28. i 30. Ugovora. Te mjere mogu, na primjer, uključivati tehničke specifikacije sastavljene za potrebe postupaka javnih natječaja ili obvezu korištenja službenih jezika u državama članicama. Međutim, te mjere ne bi trebale predstavljati tehničke propise u smislu ove Uredbe te stoga ne bi trebale biti njome obuhvaćene. |
(11) |
Tehnički propisi u smislu ove Uredbe se ponekad primjenjuju tijekom i u okviru postupaka obveznog prethodnog odobrenja, koji su utvrđeni zakonima države članice u skladu s kojima, prije nego što se proizvod ili određena vrsta proizvoda može staviti na tržište ili na dio tržišta te države članice, nadležno tijelo te države članice, na temelju zahtjeva, treba dati svoje formalno odobrenje. Samo postojanje takvih postupaka ograničava slobodu kretanja robe. Stoga, kako bi bio opravdan u pogledu temeljnog načela slobode kretanja robe na unutarnjemu tržištu, postupak obveznog prethodnog odobrenja treba imati za cilj javni interes priznat pravom Zajednice, te treba biti nediskriminirajući i proporcionalan; to jest, treba biti primjeren kako bi se osiguralo ostvarivanje zadanog cilja, ali ne smije prijeći ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. Sukladnost takvog postupka s načelom proporcionalnosti je potrebno ocijeniti u svjetlu razmatranja utvrđenih u praksi Suda. |
(12) |
Zahtjev da stavljanje proizvoda na tržište podliježe prethodnom odobrenju ne bi, kao takav, trebao predstavljati tehnički propis u smislu ove Uredbe, tako da odluka o isključivanju ili uklanjanju proizvoda s tržišta isključivo na temelju toga što ne posjeduje važeće prethodno odobrenje ne bi trebala predstavljati odluku na koju se primjenjuje ova Uredba. Međutim, kada se dostavlja zahtjev za takvo obvezno prethodno odobrenje proizvoda, svaku namjeravanu odluku o odbijanju zahtjeva na temelju tehničkog propisa trebalo bi donijeti u skladu s ovom Uredbom, kako bi podnositelj zahtjeva mogao iskoristiti postupovnu zaštitu koju osigurava ova Uredba. |
(13) |
Odluke nacionalnih sudova kojima se ocjenjuje zakonitost slučajeva u kojima, zbog primjene tehničkog propisa, proizvodima koji se zakonito stavljaju na tržište u jednoj državi članici nije dopušten pristup na tržište druge države članice, ili kojima se primjenjuju sankcije, trebaju biti izuzete iz područja primjene ove Uredbe. |
(14) |
Oružje je proizvod koji može predstavljati ozbiljnu opasnost za zdravlje i sigurnost ljudi i za javnu sigurnost država članica. Nekoliko specifičnih vrsta oružja koje se zakonito stavlja na tržište u jednoj državi članici može, radi zaštite zdravlja i sigurnosti osoba i sprečavanja kriminaliteta, biti podložno ograničavajućim mjerama u drugoj državi članici. Takve mjere bi se mogle sastojati od posebnih kontrola i odobrenja prije stavljanja oružja koje se zakonito stavlja na tržište u jednoj državi članici na tržište druge države članice. Stoga treba dopustiti državama članicama da spriječe stavljanje oružja na svoja tržišta sve dok ne bude u potpunosti udovoljeno njihovim nacionalnim postupovnim zahtjevima. |
(15) |
Direktivom 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 2001. o općoj sigurnosti proizvoda (4) određuje se da se na tržište mogu stavljati samo sigurni proizvodi te se utvrđuju obveze proizvođača i distributera u pogledu sigurnosti proizvoda. Njom se daje pravo nadležnim tijelima da zabrane sve opasne proizvode sa stupanjem na snagu odmah ili da privremeno zabrane proizvod koji bi mogao biti opasan na razdoblje potrebno za različite procjene sigurnosti, provjere i kontrole. Njome se također daje pravo nadležnim tijelima da poduzmu potrebne radnje za brzu primjenu odgovarajućih mjera kao što su one iz njezinih članka 8. stavka 1. točaka od (b) do (f), u slučaju proizvoda koji predstavljaju ozbiljnu opasnost. Stoga mjere koje poduzmu nadležna tijela država članica u skladu s nacionalnim zakonima donesenim za provedbu članka 8. stavka 1. točaka od (d) do (f) i članka 8. stavka 3. te Direktive treba izuzeti iz područja primjene ove Uredbe. |
(16) |
Uredbom (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i zahtjeva propisa o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane i utvrđivanju postupaka u pitanjima sigurnosti hrane (5) uspostavlja se, između ostalog, sustav brzog uzbunjivanja za obavješćivanje o izravnim ili neizravnim opasnostima po zdravlje ljudi koje proizlaze iz hrane ili hrane za životinje. Ona obvezuje države članice da u okviru sustava brzog uzbunjivanja odmah obavijeste Komisiju o svakoj mjeri koju poduzmu čiji je cilj ograničavanje stavljanja na tržište, povlačenje s tržišta ili opoziv hrane ili hrane za životinje s tržišta radi zaštite zdravlja ljudi, a koji zahtijeva brzo djelovanje. Stoga mjere koje poduzmu nadležna tijela država članica u skladu s člankom 50. stavkom 3. točkom (a) i člankom 54. te Uredbe treba izuzeti iz područja primjene ove Uredbe. |
(17) |
Uredbom (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjere pridržavanja propisa o hrani i hrani za životinje te pravila o zdravlju i dobrobiti životinja (6) utvrđuju se opća pravila za provedbu službenih kontrola kako bi se provjerila sukladnost s pravilima namijenjenim, posebno, sprečavanju, uklanjanju ili smanjenju na prihvatljive razine opasnosti za ljude i životinje, bilo izravne ili putem okoliša, jamčeći poštene prakse u trgovini hranom i hranom za životinje i štiteći interese potrošača, što uključuje označivanje hrane i hrane za životinje i ostale načine informiranja potrošača. Njom se utvrđuje poseban postupak kako bi se osiguralo da gospodarski subjekti otklone nesukladnost s propisima o hrani i hrani za životinje, te pravilima o zdravlju i dobrobiti životinja. Stoga mjere koje poduzmu nadležna tijela država članica u skladu s člankom 54. te Uredbe treba izuzeti iz područja primjene ove Uredbe. Međutim, mjere koje nadležna tijela poduzmu ili namjeravaju poduzeti na temelju nacionalnih tehničkih propisa, sve dok ne utječu na ciljeve Uredbe (EZ) br. 882/2004, trebaju podlijegati ovoj Uredbi. |
(18) |
Direktivom 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o sigurnosti željeznica Zajednice (Direktiva o sigurnosti željeznice) (7) predviđa se postupak odobrenja za stavljanje u pogon postojećih željezničkih vozila, pri čemu se ostavlja prostor za primjenu određenih nacionalnih pravila. Stoga mjere koje poduzmu nadležna tijela u skladu s člankom 14. te Direktive treba izuzeti iz područja primjene ove Uredbe. |
(19) |
Direktivom Vijeća 96/48/EZ od 23. srpnja 1996. o interoperabilnosti transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina (8) i Direktivom 2001/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2001. o interoperabilnosti transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (9) predviđa se postupno usklađivanje sustava i rada kroz postupno usvajanje Tehničkih specifikacija za interoperabilnost. Stoga sustave i sastavnice interoperabilnosti koje su obuhvaćene tim direktivama treba izuzeti iz područja primjene ove Uredbe. |
(20) |
Uredbom (EZ) br. 765/2008 (10) Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditiranje i nadzor nad tržištem s obzirom na stavljanje proizvoda na tržište utvrđuje se sustav akreditacija koji osigurava uzajamno prihvaćanje razine nadležnosti tijela za ocjenjivanje sukladnosti. Nadležna tijela država članica ne bi stoga smjela više odbijati izvješća o ispitivanjima i certifikate koje je izdalo akreditirano tijelo za ocjenjivanje sukladnosti iz razloga povezanih s nadležnošću tog tijela. Nadalje, države članice mogu također prihvaćati izvješća o ispitivanjima i certifikate koje su izdala druga tijela za ocjenjivanje sukladnosti u skladu s pravom Zajednice. |
(21) |
Direktivom 98/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih normi i propisa te pravila o uslugama informacijskog društva (11) obvezuju se države članice da dostave Komisiji i drugim državama članicama sve nacrte tehničkih propisa o svim proizvodima, uključujući poljoprivredne proizvode i proizvode ribarstva, te izjavu o razlozima zbog kojih je potrebno donošenje tih propisa. Međutim, potrebno je osigurati da se, nakon donošenja takvih tehničkih propisa, načelo uzajamnog priznavanja pravilno primjenjuje u pojedinačnim slučajevima na određene proizvode. Ovom se Uredbom utvrđuje postupak za primjenu načela uzajamnog priznavanja u pojedinačnim slučajevima, putem obveze nadležnog tijela da navede tehničke ili znanstvene razloge zbog kojih se određeni proizvod u svom sadašnjem obliku ne može stavljati na tržište u svojoj državi članici, a u skladu s člancima 28. i 30. Ugovora. U kontekstu ove Uredbe, ne treba smatrati da izraz „dokaz” znači zakonski dokaz. Tijela država članica, u kontekstu ove Uredbe, nisu obvezna opravdati sam tehnički propis. Međutim, kako je utvrđeno u ovoj Uredbi, ona trebaju opravdati moguću primjenu tehničkog propisa na proizvod koji se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici. |
(22) |
U skladu s načelom uzajamnog priznavanja, postupkom utvrđenim u ovoj Uredbi trebalo bi osigurati da nadležna tijela obavješćuju u svim slučajevima gospodarski subjekt, na temelju raspoloživih relevantnih tehničkih ili znanstvenih elemenata, da postoje viši razlozi od javnog interesa za nametanje nacionalnih tehničkih propisa za dotični proizvod ili vrstu proizvoda, te da nije moguće koristiti manje ograničavajuće mjere. Tom pisanom obavijesti bi trebalo gospodarskom subjektu omogućiti da dostavi primjedbe u pogledu svih relevantnih aspekata namjeravane odluke o ograničavanju pristupa na tržište. Ništa ne sprečava nadležno tijelo da ne poduzme radnje nakon isteka roka za primitak tih primjedbi, ako gospodarski subjekt ne dostavi odgovor. |
(23) |
Pojam prevladavajućih razloga od javnog interesa na koji se upućuje u određenim odredbama ove Uredbe jest pojam u razvoju koji je u svojoj sudskoj praksi razvio Sud u vezi s člancima 28. i 30. Ugovora. Taj pojam, između ostalog, obuhvaća učinkovitost fiskalnog nadzora, poštenje trgovačkih transakcija, zaštitu potrošača, zaštitu okoliša, održavanje pluralizma tiska i opasnost od ozbiljnoga podrivanja financijske ravnoteže sustava socijalne sigurnosti. Takvi viši razlozi mogu opravdati primjenu tehničkih propisa od strane nadležnog tijela. Međutim, takva primjena ne bi smjela predstavljati sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikrivenog ograničavanja trgovine između država članica. Nadalje, potrebno je uvijek poštovati načelo proporcionalnosti, uzimajući u obzir je li nadležno tijelo stvarno koristilo najmanje ograničavajuću mjeru. |
(24) |
Kod primjene postupka utvrđenog ovom Uredbom, nadležno tijelo države članice ne bi trebalo povući proizvod ili vrstu proizvoda koji se stavljaju na tržište u drugoj državi članici ili ograničiti njihovo stavljanje na tržište. Međutim, primjereno je da nadležno tijelo treba biti u mogućnosti usvojiti privremene mjere ako je potrebna brza intervencija kako bi se izbjeglo ugrožavanje sigurnosti i zdravlja korisnika. Nadležno tijelo može također donijeti takve privremene mjere kako bi spriječilo stavljanje na tržište proizvoda čija je prodaja općenito zabranjena zbog javnog morala ili javne sigurnosti, uključujući i sprečavanje kriminaliteta. Stoga bi državama članicama trebalo dopustiti da u tim okolnostima u svim fazama postupka utvrđenog ovom Uredbom, privremeno obustave stavljanje na tržište proizvoda ili određenih vrsta proizvoda na svom državnom području. |
(25) |
U svim odlukama na koje se primjenjuje ova Uredba treba navesti raspoložive pravne lijekove kako bi gospodarski subjekt mogao pokrenuti postupak kod nadležnog nacionalnog suda. |
(26) |
Primjereno je da gospodarski subjekt također bude obaviješten o raspoloživosti izvansudskih mehanizama rješavanja sporova, kao što je sustav Solvit, kako bi se spriječila pravna nesigurnost i sudski troškovi. |
(27) |
Nakon što nadležno tijelo donese odluku o isključenju proizvoda na temelju tehničkog propisa u skladu s postupovnim zahtjevima ove Uredbe, nikakve daljnje radnje poduzete u vezi s tim proizvodom koje se temelje na toj odluci i na istom tehničkom propisu ne trebaju biti podložne zahtjevima ove Uredbe. |
(28) |
Za unutarnje tržište robe važno je osigurati dostupnost nacionalnih tehničkih propisa kako bi poduzeća, a posebno mala i srednja poduzeća, mogla prikupiti pouzdane i točne podatke u vezi sa zakonima koji su na snazi. |
(29) |
Stoga je potrebno provesti načela pojednostavljenja administrativnog postupka, između ostalog, uspostavljanjem sustava kontaktnih točaka za proizvode. On bi trebao biti osmišljen tako da se osigura poduzećima pristup podacima na transparentan i ispravan način kako bi se spriječila kašnjenja, troškovi i odvraćajući učinci koji proizlaze iz nacionalnih tehničkih propisa. |
(30) |
Kako bi se olakšala sloboda kretanja robe, kontaktne točke za proizvode bi trebale besplatno pružati informacije o svojim nacionalnim tehničkim propisima i primjeni načela uzajamnog priznavanja u pogledu proizvoda. Kontaktne točke za proizvode bi trebale imati na raspolaganju odgovarajuću opremu i sredstva i također biti poticane da objavljuju informacije na internetskoj stranici kao i na drugim jezicima Zajednice. Kontaktne točke za proizvode bi također mogle pružati gospodarskim subjektima dodatne informacije ili primjedbe tijekom postupka utvrđenog u ovoj Uredbi. Za pružanje dodatnih informacija, kontaktne točke za proizvode mogu zaračunavati naknade koje su razmjerne troškovima tih informacija. |
(31) |
Budući da uspostava kontaktnih točaka za proizvode ne bi smjela ometati raspodjelu funkcija među nadležnim tijelima u okviru regulatornih sustava država članica, državama članicama bi trebalo omogućiti da uspostave kontaktne točke za proizvode u skladu s regionalnim ili lokalnim nadležnostima. Državama članicama bi trebalo omogućiti da ulogu kontaktnih točaka za proizvode povjere postojećim kontaktnim točkama uspostavljenim u skladu s drugim instrumentima Zajednice kako bi se izbjeglo nepotrebno povećanje broja kontaktnih točaka i pojednostavili administrativni postupci. Državama članicama bi također trebalo omogućiti da ulogu kontaktnih točaka za proizvode povjere ne samo postojećim službama u okviru javne uprave, već i nacionalnim centrima Solvit, gospodarskim komorama, strukovnim organizacijama i privatnim ustanovama kako bi se izbjeglo povećanje administrativnih troškova za poduzeća i nadležna tijela. |
(32) |
Države članice i Komisiju treba poticati da usko surađuju kako bi se olakšalo osposobljavanje osoblja zaposlenog u kontaktnim točkama za proizvode. |
(33) |
S obzirom na razvoj i uspostavu paneuropske službe elektroničke vlade i interoperabilnih telematskih mreža na kojima će se te službe temeljiti, treba predvidjeti mogućnost uspostave elektroničkoga sustava za razmjenu podataka između kontaktnih točaka za proizvode, u skladu s Odlukom 2004/387/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o interoperabilnom pružanju paneuropskih usluga elektroničke vlade javnim upravama, poslovanjima i građanima (IDABC) (12). |
(34) |
Treba uspostaviti pouzdane i učinkovite mehanizme praćenja i ocjenjivanja kako bi se mogle pružiti informacije o primjeni ove Uredbe i tako unaprijediti znanje o funkcioniranju unutarnjeg tržišta robe u sektorima koji nisu podložni usklađivanju, te kako bi se osiguralo da nadležna tijela država članica ispravno primjenjuju načelo uzajamnog priznavanja. Takvi mehanizmi ne smiju prelaziti okvire onoga što je nužno za postizanje tih ciljeva. |
(35) |
Ova se Uredba primjenjuje samo na proizvode ili određene karakteristike proizvoda koji nisu podložni mjerama usklađivanja Zajednice čija je svrha ukloniti prepreke trgovini između država članica koje proizlaze iz postojanja različitih nacionalnih tehničkih propisa. Odredbe takvih mjera usklađivanja obično su sveobuhvatne, što znači da države članice ne mogu zabraniti, ograničiti niti spriječiti stavljanje na tržište proizvoda koji su u skladu s tim mjerama na svom državnom području. Međutim, određenim se mjerama usklađivanja Zajednice dopušta državama članicama da nametnu dodatne tehničke uvjete za stavljanje određenog proizvoda na svoje tržište. Takvi dodatni uvjeti bi trebali biti podložni člancima 28. i 30. Ugovora i odredbama ove Uredbe. Stoga je radi učinkovite primjene ove Uredbe primjereno da Komisija utvrdi okvirni i nepotpuni popis proizvoda koji nisu podložni usklađivanju na razini Zajednice. |
(36) |
Sustav praćenja uspostavljen Odlukom br. 3052/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 1995. o utvrđivanju postupka za razmjenu informacija o nacionalnim mjerama koje odstupaju od načela slobode kretanja robe unutar Zajednice (13) u velikoj se mjeri pokazao neuspješnim, jer Komisija kroz njegovu provedbu nije primila dovoljno informacija kako bi identificirala sektore u kojima bi usklađivanje moglo biti primjereno, niti je on omogućio brzo rješavanje određenih problema povezanih sa slobodom kretanja. Stoga je Odluku br. 3052/95/EZ potrebno staviti izvan snage. |
(37) |
Primjereno je uvesti prijelazno razdoblje za primjenu ove Uredbe kako bi se omogućilo nadležnim tijelima da se prilagode zahtjevima utvrđenim u njoj. |
(38) |
Budući da cilj ove Uredbe, tj. uklanjanje tehničkih prepreka slobodi kretanja robe između država članica, države članice ne mogu postići u dovoljnoj mjeri, već se zbog njegovog opsega i učinaka može lakše postići na razini Zajednice, Zajednica može usvojiti mjere, u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđen u članku 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi okvire onoga što je nužno za postizanje tih ciljeva. |
(39) |
Mjere potrebne za provedbu ove Uredbe treba usvojiti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (14), |
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE 1.
PREDMET I PODRUČJE PRIMJENE
Članak 1.
Predmet
1. Cilj je ove Uredbe ojačati funkcioniranje unutarnjeg tržišta unapređenjem slobode kretanja robe.
2. Ovom se Uredbom utvrđuju pravila i postupci koje moraju slijediti nadležna tijela država članica kada donose ili namjeravaju donijeti odluku, kako je navedeno u članku 2. stavku 1., koja bi mogla ometati slobodu kretanja proizvoda koji se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici i podložnog članku 28. Ugovora.
3. Njom se također predviđa uspostava kontaktnih točaka za proizvode u državama članicama, koje će doprinijeti postizanju cilja ove Uredbe, kako je utvrđen u stavku 1.
Članak 2.
Područje primjene
1. Ova se Uredba primjenjuje na administrativne odluke upućene gospodarskim subjektima, bilo donesene ili koje se namjeravaju donijeti, na temelju tehničkog propisa kako je definiran u stavku 2. u odnosu na bilo koji proizvod, uključujući poljoprivredne proizvode i proizvode ribarstva, koji se zakonito stavljaju na tržište u drugoj državi članici, ako je izravni ili neizravni učinak takve odluke jedan od sljedećih:
(a) |
zabrana stavljanja na tržište tog proizvoda ili te vrste proizvoda; |
(b) |
izmjena ili dodatno ispitivanje tog proizvoda ili te vrste proizvoda prije njegova stavljanja na tržište ili održavanja na tržištu; |
(c) |
povlačenje toga proizvoda ili te vrste proizvoda s tržišta. |
Za potrebe točke (b) prvoga podstavka, izmjena proizvoda ili vrste proizvoda znači bilo koju izmjenu jedne ili više karakteristika proizvoda ili vrste proizvoda kako je navedeno u stavku 2. točki (b) podtočki i.
2. Za potrebe ove Uredbe, tehnički propis je svaka odredba zakona i drugih propisa države članice:
(a) |
koja nije podložna usklađivanju na razini Zajednice; i |
(b) |
kojom se zabranjuje stavljanje na tržište proizvoda ili vrste proizvoda na državnom području te države članice ili s kojom je obvezna sukladnost ako se proizvod ili vrsta proizvoda stavlja na tržište na državnom području te države članice i kojom se utvrđuju ili:
|
3. Ova se Uredba ne primjenjuje na:
(a) |
odluke sudske prirode koje su donijeli nacionalni sudovi; |
(b) |
odluke sudske prirode koje su donijela tijela za provedbu zakona tijekom istrage ili kaznenog progona u pogledu terminologije, simbola ili svih drugih materijalnih upućivanja na neustavne ili kriminalne organizacije ili kaznena djela rasističke ili ksenofobne prirode. |
Članak 3.
Odnos s drugim odredbama prava Zajednice
1. Ova se Uredba ne primjenjuje na sustave ili sastavnice interoperabilnosti obuhvaćene direktivama 96/48/EZ i 2001/16/EZ.
2. Ova se Uredba ne primjenjuje na mjere koje poduzmu tijela država članica u skladu s:
(a) |
člankom 8. stavkom 1. točkama (d) do (f) i člankom 8. stavkom 3. Direktive 2001/95/EZ; |
(b) |
člankom 50. stavkom 3. točkom (a) i člankom 54. Uredbe (EZ) br. 178/2002; |
(c) |
člankom 54. Uredbe (EZ) br. 882/2004; |
(d) |
člankom 14. Direktive 2004/49/EZ. |
POGLAVLJE 2.
POSTUPAK ZA PRIMJENU TEHNIČKOG PROPISA
Članak 4.
Podaci o proizvodu
Ako nadležno tijelo podvrgne proizvod ili vrstu proizvoda ocjenjivanju kako bi odredilo da li da donese odluku iz članka 2. stavka 1., može zatražiti od gospodarskoga subjekta identificiranog u skladu s člankom 8., poštujući pritom načelo proporcionalnosti, sljedeće podatke, a posebno:
(a) |
relevantne podatke o karakteristikama dotičnog proizvoda ili vrste proizvoda; |
(b) |
relevantne i lako dostupne podatke o zakonitom stavljanju na tržište proizvoda u drugoj državi članici. |
Članak 5.
Uzajamno priznavanje razine nadležnosti akreditiranih tijela za ocjenjivanje sukladnosti
Države članice ne smiju odbiti certifikate ili izvješća o ispitivanju koja su izdala tijela za ocjenjivanje sukladnosti akreditirana za odgovarajuće područje aktivnosti ocjenjivanja sukladnosti u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 zbog razloga povezanih s nadležnosti tog tijela.
Članak 6.
Procjena potrebe za primjenom tehničkog propisa
1. Ako nadležno tijelo namjerava donijeti odluku iz članka 2. stavka 1., mora poslati gospodarskom subjektu identificiranom u skladu s člankom 8. pisanu obavijest o svojoj namjeri, te navesti tehnički propis na kojem će se predmetna odluka temeljiti i tehničke ili znanstvene dokaze o tome:
(a) |
da je namjeravana odluka opravdana jednim od razloga od javnog interesa utvrđenih u članku 30. Ugovora ili upućivanjem na druge više razloge od javnog interesa; i |
(b) |
da je namjeravana odluka primjerena radi ostvarivanja postavljenog cilja i da ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
Svaka se namjeravana odluka temelji na karakteristikama dotičnog proizvoda ili vrste proizvoda.
Dotičnom se gospodarskom subjektu, nakon primitka takve obavijesti, odobrava rok od najmanje 20 radnih dana za dostavu primjedbi. U obavijesti se navodi rok u kojem se mogu dostaviti primjedbe.
2. Sve odluke iz članka 2. stavka 1. donose se i o njima se obavješćuje dotični gospodarski subjekt i Komisija u roku od 20 radnih dana od isteka roka za primitak primjedbi gospodarskog subjekta iz stavka 1. ovog članka. U njima se uzimaju u obzir te primjedbe i navode se razlozi na kojima se temelji, uključujući razloge za odbijanje argumenata, ako postoje, koje je iznio subjekt, i tehničke ili znanstvene dokaze iz stavka 1. ovog članka.
Ako je to opravdano zbog složenosti problema, nadležno tijelo može, samo jedanput, produljiti rok utvrđen u prvom podstavku za najviše 20 radnih dana. To produljenje roka se obrazlaže te se o njemu obavješćuje gospodarski subjekt prije isteka početnog roka.
U svim odlukama iz članka 2. stavka 1. navode se pravni lijekovi raspoloživi u skladu sa zakonima na snazi u dotičnoj državi članici, kao i rokovi za korištenje tih pravnih lijekova. Takvu je odluku moguće osporiti pred nacionalnim sudovima ili drugim žalbenim tijelima.
3. Ako nakon slanja pisane obavijesti u skladu sa stavkom 1. nadležno tijelo odluči da neće donijeti odluku iz članka 2. stavka 1., o tome odmah obavješćuje dotični gospodarski subjekt.
4. Ako nadležno tijelo ne obavijesti gospodarski subjekt o odluci iz članka 2. stavka 1. u roku utvrđenom u stavku 2. ovog članka, smatra se da se proizvod zakonito stavlja na tržište u toj državi članici u mjeri u kojoj se to odnosi na primjenu tehničkog propisa iz stavka 1. ovog članka.
Članak 7.
Privremena obustava stavljanja proizvoda na tržište
1. Nadležno tijelo ne smije privremeno obustaviti stavljanje na tržište dotičnog proizvoda ili vrste proizvoda tijekom postupka utvrđenog u ovom Poglavlju, osim ako:
(a) |
pod uobičajenim ili razumno predvidljivim uvjetima uporabe, dotični proizvod ili vrsta proizvoda predstavlja ozbiljnu opasnost za sigurnost i zdravlje korisnika; ili |
(b) |
je stavljanje na tržište dotičnog proizvoda ili vrste proizvoda općenito zabranjeno u državi članici zbog javnog morala ili javne sigurnosti. |
2. Nadležno tijelo odmah obavješćuje gospodarski subjekt identificiran u skladu s člankom 8. i Komisiju o svakoj obustavi iz stavka 1. ovog članka. U slučajevima iz stavka 1. točke (a) toj obavijesti se prilaže tehnički ili znanstveni dokaz.
3. Svaku obustavu stavljanja proizvoda na tržište u skladu s ovim člankom moguće je osporiti pred nacionalnim sudovima ili drugim žalbenim tijelima.
Članak 8.
Obavješćivanje gospodarskog subjekta
Upućivanja na gospodarske subjekte u člancima 4., 6. i 7. smatra se upućivanjima:
(a) |
na proizvođača proizvoda, ako isti ima poslovni nastan u Zajednici, ili na osobu koja je stavila proizvod na tržište ili koja je podnijela zahtjev nadležnom tijelu da proizvod bude stavljen na tržište; |
(b) |
ako nadležno tijelo ne može utvrditi identitet i podatke za kontakt gospodarskog subjekta iz točke (a), na zastupnika proizvođača, ako proizvođač nema poslovni nastan u Zajednici ili, ako zastupnik nema poslovni nastan u Zajednici, na uvoznika proizvoda; |
(c) |
ako nadležno tijelo ne može utvrditi identitet i podatke za kontakt gospodarskog subjekta iz točaka (a) i (b), na bilo koji poslovni subjekt u lancu opskrbe čija djelatnost može utjecati na neku karakteristiku proizvoda na koji se odnosi tehnički propis koji se na njega primjenjuje; |
(d) |
ako nadležno tijelo ne može utvrditi identitet i podatke za kontakt gospodarskog subjekta iz točaka (a), (b) i (c), na bilo koji poslovni subjekt u lancu opskrbe čija djelatnost ne utječe na nijednu karakteristiku proizvoda na koje se odnosi tehnički propis koji se na njega primjenjuje. |
POGLAVLJE 3.
KONTAKTNE TOČKE ZA PROIZVODE
Članak 9.
Uspostava kontaktnih točaka za proizvode
1. Države članice određuju kontaktne točke za proizvode na svom državnom području i priopćavaju njihove podatke za kontakt drugim državama članicama i Komisiji.
2. Komisija sastavlja i redovito ažurira popis kontaktnih točaka za proizvode, te ga objavljuje u Službenom listu Europske unije. Komisija također te podatke stavlja na raspolaganje na internetskim stranicama.
Članak 10.
Zadaci
1. Na zahtjev gospodarskog subjekta ili nadležnog tijela druge države članice kontaktne točke za proizvode pružaju, između ostalog, sljedeće podatke o:
(a) |
tehničkim propisima primjenjivim na određenu vrstu proizvoda na državnom području na kojemu su te kontaktne točke za proizvode ustanovljene i podatke o tome je li ta vrsta proizvoda podložna zahtjevu prethodnog odobrenja u skladu sa zakonima svoje države članice, kao i podatke koji se odnose na načelo uzajamnog priznavanja i primjenu ove Uredbe na državnom području te države članice; |
(b) |
podacima za kontakt nadležnih tijela u toj državi članici putem kojih ih se može izravno kontaktirati, uključujući pojedinosti o tijelima odgovornim za nadzor nad provedbom dotičnih tehničkih propisa na državnom području te države članice; |
(c) |
pravnim lijekovima općenito dostupnima na državnom području te države članice u slučaju spora između nadležnih tijela i gospodarskog subjekta. |
2. Kontaktne točke za proizvode odgovaraju u roku od 15 radnih dana od primitka zahtjeva iz stavka 1.
3. Kontaktne točke za proizvode u državi članici u kojoj dotični gospodarski subjekt zakonito stavlja na tržište dotični proizvod mogu dostaviti gospodarskom subjektu ili nadležnome tijelu iz članka 6. sve relevantne podatke ili primjedbe.
4. Kontaktne točke za proizvode ne naplaćuju nikakvu naknadu za davanje informacija iz stavka 1.
Članak 11.
Telematska mreža
Komisija može, u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 13. stavka 2., uspostaviti telematsku mrežu za provedbu odredaba ove Uredbe u vezi s razmjenom podataka između kontaktnih točaka za proizvode i/ili nadležnih tijela država članica.
POGLAVLJE 4.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 12.
Obveze izvješćivanja
1. Svaka država članica dostavlja Komisiji godišnje izvješće o primjeni ove Uredbe. To izvješće sadržava najmanje sljedeće podatke:
(a) |
broj pisanih obavijesti poslanih u skladu sa člankom 6. stavkom 1. i vrsti dotičnih proizvoda; |
(b) |
dovoljno podataka o odlukama donesenima u skladu s člankom 6. stavkom 2., uključujući razloge na kojima su te odluke utemeljene i vrsti dotičnih proizvoda; |
(c) |
broj odluka donesenih u skladu s člankom 6. stavkom 3. i vrsti dotičnih proizvoda. |
2. U svjetlu podataka koje dostave države članice u skladu sa stavkom 1., Komisija analizira odluke donesene u skladu s člankom 6. stavkom 2. i ocjenjuje razloge na kojima su utemeljene.
3. Do 13. svibnja 2012., te zatim svakih pet godina, Komisija preispituje primjenu ove Uredbe i o tome dostavlja izvješće Europskome parlamentu i Vijeću. Komisija može, prema potrebi, izvješću priložiti prijedloge s ciljem unapređenja slobode kretanja robe.
4. Komisija sastavlja, objavljuje i redovito ažurira nepotpuni popis proizvoda koji nisu podložni usklađenom zakonodavstvu Zajednice. Ona također taj popis stavlja na raspolaganje na internetskim stranicama.
Članak 13.
Odborski postupak
1. Komisiji pomaže odbor sastavljen od predstavnika država članica kojim predsjeda predstavnik Komisije.
2. Prilikom upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se savjetodavni postupak utvrđen u članku 3. Odluke 1999/468/EZ, u skladu s njezinim člankom 7. stavkom 3. i člankom 8.
Članak 14.
Stavljanje izvan snage
Ovime se Odluka br. 3052/95/EZ stavlja izvan snage s učinkom od 13. svibnja 2009.
Članak 15.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 13. svibnja 2009.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 9. srpnja 2008.
Za Europski parlament
Predsjednik
H.-G. PÖTTERING
Za Vijeće
Predsjednik
J.-P. JOUYET
(1) SL C 120, 16.5.2008., str. 1.
(2) Mišljenje Europskog parlamenta od 21. veljače 2008. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 23. lipnja 2008.
(3) SL C 141, 19.5.2000., str. 5.
(4) SL L 11, 15.1.2002., str. 4.
(5) SL L 31, 1.2.2002., str. 1. Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 202/2008 (SL L 60, 5.3.2008., str. 17.).
(6) SL L 165, 30.4.2004.; ispravljena verzija u SL L 191, 28.5.2004., str. 1. Uredba kako je izmijenjena Uredbom Vijeća (EZ) br. 1791/2006 (SL L 363, 20.12.2006., str. 1.).
(7) SL L 164, 30.4.2004., str. 44.; ispravljena verzija u SL L 220, 21.6.2004., str. 16.
(8) SL L 235, 17.9.1996., str. 6. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2007/32/EZ (SL L 141, 2.6.2007., str. 63.).
(9) SL L 110, 20.4.2001., str. 1. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2007/32/EZ.
(10) SL L 218, 13.8.2008., str. 30.
(11) SL L 204, 21.7.1998., str. 37. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Vijeća 2006/96/EZ (SL L 363, 20.12.2006., str. 81.).
(12) SL L 144, 30.4.2004.; ispravljena verzija u SL L 181, 18.5.2004., str. 25.
(13) SL L 321, 30.12.1995., str. 1.
(14) SL L 184, 17.7.1999., str. 23. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 2006/512/EZ (SL L 200, 22.7.2006., str. 11.).
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
205 |
32008L0089
L 257/14 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
24.09.2008. |
DIREKTIVA KOMISIJE 2008/89/EZ
od 24. rujna 2008.
o izmjeni, radi prilagodbe tehničkom napretku, Direktive Vijeća 76/756/EEZ u odnosu na ugradbu uređaja za osvjetljivanje i svjetlosnu signalizaciju na motorna vozila i njihove prikolice
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (1), a posebno njezin članak 39. stavak 2.,
budući da:
(1) |
Direktiva Vijeća 76/756/EEZ od 27. srpnja 1976. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na ugradbu uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju na motorna vozila i njihove prikolice (2), jedna je od zasebnih direktiva za postupak odobrenja EZ homologacije koji je uveden Direktivom Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica (3). Odredbe Direktive 70/156/EEZ koje se odnose na sustave, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice, se stoga primjenjuju na Direktivu 76/756/EEZ. |
(2) |
S ciljem povećanja sigurnosti na cestama poboljšanjem uočljivosti motornih vozila, u Direktivi 76/756/EEZ treba uvesti obvezu ugradbe sustava za dnevna svjetla koja se pale uspostavom kontakta u vozilu. |
(3) |
Očekuje se da će nove tehnologije, poput prilagodljivog sustava prednjih svjetala (Adaptive Front Lighting System - AFS) i upozoravajuće kočno svjetlo (Emergency Stop Signal - ESS), imati pozitivan utjecaj na prometnu sigurnost. Direktiva 76/756/EEZ se stoga treba izmijeniti kako bi se omogućila ugradnja tih uređaja. |
(4) |
Da bi se uzele u obzir daljnje izmjene Pravilnika br. 48 UNECE (4) o kojima je Zajednica već glasovala, potrebno je prilagoditi Direktivu 76/756/EEZ tehničkom napretku, tako da se uskladi s tehničkim zahtjevima ovog UNECE Pravilnika. Radi jasnoće treba izmijeniti Prilog II. Direktivi 76/756/EEZ. |
(5) |
Direktivu 76/756/EEZ stoga treba na odgovarajući način izmijeniti. |
(6) |
Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Tehničkog odbora za motorna vozila, |
DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Prilog II. stavak 1. Direktivi 76/756/EEZ mijenja se kako slijedi:
„1. |
Tehnički zahtjevi su navedeni u stavcima 2., 5. i 6. Pravilnika br. 48 UNECE (5) i njegovim prilozima od 3. do 11. |
Članak 2.
Ako zahtjevi utvrđeni u Direktivi 76/756/EEZ, kako su izmijenjeni ovom Direktivom, nisu ispunjeni, države članice s učinkom od 7. veljače 2011. za vozila kategorija M1 i N1, a od 7. kolovoza 2012. za vozila drugih kategorija, zbog razloga povezanih s ugradbom uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju, odbijaju dodjelu EZ homologacije ili nacionalne homologacije za nove tipove vozila.
Članak 3.
1. Države članice najkasnije do 15. listopada 2009., donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
One primjenjuju te odredbe od 16. listopada 2009.
Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa.
2. Države članice dostavljaju Komisiji tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
Članak 4.
Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 5.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 24. rujna 2008.
Za Komisiju
Günter VERHEUGEN
Potpredsjednik
(1) SL L 263, 9.10.2007., str. 1.
(2) SL L 262, 27.9.1976., str. 1.
(3) SL L 42, 23.2.1970., str. 1.
(4) SL L 135, 23.5.2008., str. 1.
(5) SL L 135, 23.5.2008., str. 1.”
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
207 |
32008R1019
L 277/7 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
17.10.2008. |
UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 1019/2008
od 17. listopada 2008.
o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o higijeni hrane
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o higijeni hrane (1), a posebno njezin članak 13. stavak 1.,
budući da:
(1) |
Uredbom (EZ) br. 852/2004 utvrđuju se opća pravila o higijeni hrane za subjekte u poslovanju s hranom. Subjekti u poslovanju s hranom koji provode bilo koju fazu proizvodnje, prerade i distribucije hrane nakon faze primarne proizvodnje trebaju udovoljavati općim zahtjevima higijene utvrđenim u Prilogu II. toj Uredbi. |
(2) |
U pogledu opskrbe vodom, poglavlje VII. tog Priloga predviđa da treba upotrebljavati vodu za piće kad god je potrebno, kako bi se osiguralo da ne dođe do kontaminacije hrane, te da se čista voda može upotrebljavati za cjelovite proizvode ribarstva. Također se predviđa da se čista morska voda može upotrebljavati za žive školjkaše, bodljikaše, plaštenjake i morske puževe te da se čista voda može upotrebljavati za vanjsko pranje. |
(3) |
Upotreba čiste vode za cjelovite proizvode ribarstva i za vanjsko pranje živih školjkaša, bodljikaša, plaštenjaka i morskih puževa ne predstavlja rizik za javno zdravlje sve dok subjekti u poslovanju s hranom razvijaju i uvode postupke kontrole koji se temelje, posebno, na načelima sustava analize opasnosti i kritičnih kontrolnih točaka, (HACCP), kako bi se osiguralo da ona nije izvor kontaminacije. |
(4) |
Uredbu (EZ) br. 852/2004 stoga treba na odgovarajući način izmijeniti. |
(5) |
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
U poglavlju VII. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 852/2004, točka 1. (b) zamjenjuje se sljedećim:
„(b) |
Čista se voda može upotrebljavati za cjelovite proizvode ribarstva. Čista morska voda može se upotrebljavati za žive školjkaše, bodljikaše, plaštenjake i morske puževe; čista se voda može upotrebljavati i za vanjsko pranje. Kad se upotrebljava čista voda, moraju biti na raspolaganju odgovarajući uređaji i postupci za opskrbu, kako bi se osiguralo da takva upotreba ne bude izvor kontaminacije hrane.” |
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu desetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. listopada 2008.
Za Komisiju
Androulla VASSILIOU
Članica Komisije
(1) SL L 139, 30.4.2004., str. 1. Ispravljena verzija u SL L 226, 25.6.2004., str. 3.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
208 |
32008L0100
L 285/9 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
28.10.2008. |
DIREKTIVA KOMISIJE 2008/100/EZ
od 28. listopada 2008.
o izmjeni Direktive Vijeća 90/496/EEZ o označivanju hranjive vrijednosti hrane u odnosu na preporučene dnevne količine, faktore preračunavanja energetske vrijednosti i definicije
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 90/496/EEZ od 24. rujna 1990. o označivanju hranjive vrijednosti hrane (1), a posebno njezin članak 1. stavak 4. točke (a) i (j) te članak 5. stavak 2.,
nakon savjetovanja s Europskom agencijom za sigurnost hrane,
budući da:
(1) |
U Direktivi 90/496/EEZ navodi se da treba definirati vlakna. |
(2) |
Uvjeti za prehrambene tvrdnje kao što su „izvor vlakana” ili „bogat vlaknima” utvrđeni su u Prilogu Uredbi (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani (2). |
(3) |
Radi jasnoće i usklađenosti s drugim zakonodavstvom Zajednice koje se odnosi na taj pojam, potrebno je definirati „vlakna”. |
(4) |
Definicija vlakana treba uzimati u obzir relevantni rad Codexa Alimentariusa i izjavu o prehrambenim vlaknima koju je 6. srpnja 2007. iznio Znanstveni odbor za dijetetske proizvode, prehranu i alergije Europske agencije za sigurnost hrane. |
(5) |
Vlakna se tradicionalno konzumiraju kao biljni materijal i imaju jedan ili više korisnih fizioloških učinaka; primjerice: smanjuju vrijeme prolaska hrane kroz crijeva, povećavaju volumen stolice, mikroflora debelog crijeva ih može fermentirati, smanjuju ukupni kolesterol u krvi, smanjuju razine LDL kolesterola u krvi, smanjuju glukozu u krvi nakon obroka i smanjuju razinu inzulina u krvi. Nedavni znanstveni dokazi pokazuju da se slični korisni fiziološki učinci mogu postići drugim polimerima ugljikohidrata koji nisu probavljivi i koji se prirodno ne pojavljuju u hrani kako ju konzumiramo. Stoga je prikladno da definicija vlakana uključi polimere ugljikohidrata s jednim ili više korisnih fizioloških učinaka. |
(6) |
Polimeri ugljikohidrata biljnog podrijetla koji zadovoljavaju definiciju vlakana mogu se blisko povezati u biljkama s ligninom ili drugim sastojcima koji nisu ugljikohidrati, kao što su fenolni spojevi, voskovi, saponini, fitati, kutin i fitosteroli. Ove tvari kad su blisko povezane s polimerima ugljikohidrata biljnog podrijetla i ekstrahirane s polimerima ugljikohidrata za analizu vlakana mogu se smatrati vlaknima. Međutim, kad se odvoje od polimera ugljikohidrata i dodaju hrani, te tvari ne treba smatrati vlaknima. |
(7) |
Kako bi se u obzir uzeo novi znanstveni i tehnološki napredak, potrebno je izmijeniti popis faktora preračunavanja energetske vrijednosti. |
(8) |
U izvještaju FAO-a s tehničke radionice o energetskoj vrijednosti hrane – metodama analize i faktorima preračunavanja, navodi se da se za 70 % vlakana u tradicionalnoj hrani pretpostavlja da se mogu fermentirati. Stoga je primjereno da prosječna energetska vrijednost za vlakna bude 8 kJ/g (2 kcal/g). |
(9) |
Eritritol se može koristiti u mnogim vrstama hrane i koristiti, među ostalim, kao zamjena za hranjive tvari kao što je šećer kad je poželjna niža energetska vrijednost. |
(10) |
Eritritol je poliol i, u skladu s trenutnim pravilima utvrđenim u članku 5. stavku 1. Direktive 90/496/EEZ, njegova energetska vrijednost bi se izračunavala korištenjem faktora preračunavanja za poliole, tj. 10 kJ/g (2,4 kcal/g). Korištenjem ovog faktora preračunavanja energetske vrijednosti potrošač ne bi bio u potpunosti informiran o smanjenoj energetskoj vrijednosti proizvoda koja je postignuta korištenjem eritritola u njegovoj proizvodnji. Znanstveni odbor za hranu je u svom mišljenju o eritritolu iznesenom 5. ožujka 2003. napomenuo da je energetska vrijednost koju daje eritritol manja od 0,9 kJ/g (manje od 0,2 kcal/g). Stoga je primjereno usvojiti odgovarajući faktor preračunavanja energetske vrijednosti za eritritol. |
(11) |
U Prilogu Direktivi 90/496/EEZ navodi se popis vitamina i minerala koji se mogu deklarirati kao dio označavanja hranjivih vrijednosti te se navode njihove preporučene dnevne količine (RDA) i definira pravilo o tome što predstavlja značajnu količinu. Svrha ovog popisa RDA je utvrditi vrijednosti za označivanje hranjivih vrijednosti i izračunavanje što predstavlja značajnu količinu. |
(12) |
Na pravilo o značajnoj količini kako je definirana u Prilogu Direktivi 90/496/EEZ upućuje se u drugom zakonodavstvu Zajednice, posebno u članku 8. stavku 3. Direktive 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. lipnja 2002. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na dodatke prehrani (3), u Prilogu Uredbi (EZ) br. 1924/2006 i u članku 6. stavku 6. Uredbe (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o dodavanju vitamina, minerala i određenih drugih tvari hrani (4). |
(13) |
Preporučene dnevne količine navedene u Prilogu Direktivi 90/496/EEZ temelje se na preporukama stručne savjetodavne sjednice FAO/WHO u Helsinkiju 1988. godine. |
(14) |
Kako bi se osigurala usklađenost s drugim zakonodavstvom Zajednice, sadašnji popis vitamina i minerala te njihovih preporučenih dnevnih količina treba ažurirati u svjetlu znanstvenog napretka od 1988. godine. |
(15) |
Znanstveni odbor za hranu u svome mišljenju o preispitivanju referentnih vrijednosti za označivanje hranjivih vrijednosti hrane, iznesenom 5. ožujka 2003., uključio je referentne vrijednosti za označivanje za odrasle osobe. Tim su mišljenjem obuhvaćeni vitamini i minerali navedeni u Prilogu I. Direktivi 2002/46/EZ i u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 1925/2006. |
(16) |
Prilog Direktivi 90/496/EEZ stoga treba na odgovarajući način izmijeniti. |
(17) |
Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Direktiva 90/496/EEZ mijenja se kako slijedi:
1. |
U članku 1. stavku 4. točki (j) dodaje se sljedeća rečenica: „Definicija materijala i, prema potrebi, metoda analize uključuje se u Prilog II.;”; |
2. |
U članku 5. stavku 1. dodaju se sljedeće alineje:
|
3. |
Prilog se zamjenjuje tekstom iz Priloga I. ovoj Direktivi; |
4. |
Dodaje se tekst iz Priloga II. ovoj Direktivi. |
Članak 2.
1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. listopada 2009. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba i korelacijsku tablicu između tih odredaba i ove Direktive.
One primjenjuju te odredbe tako da zabranjuju, s učinkom od 31. listopada 2012., trgovinu proizvoda koji nisu u skladu s Direktivom 90/496/EEZ kako je izmijenjena ovom Direktivom.
Kada države članice donose ove odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja.
2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
Članak 3.
Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 4.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 28. listopada 2008.
Za Komisiju
Androulla VASSILIOU
Članica Komisije
(1) SL L 276, 6.10.1990., str. 40.
(2) SL L 12, 18.1.2007., str. 3.
(3) SL L 183, 12.7.2002., str. 51.
(4) SL L 404, 30.12.2006., str. 26.
PRILOG I.
Prilog Direktivi 90/496/EEZ zamjenjuje se sljedećim:
„PRILOG I.
Vitamini i minerali koji se mogu navoditi i njihove preporučene dnevne količine (RDA)
Vitamin A (μg) |
800 |
Vitamin D (μg) |
5 |
Vitamin E (mg) |
12 |
Vitamin K (μg) |
75 |
Vitamin C (mg) |
80 |
Tiamin (mg) |
1,1 |
Riboflavin (mg) |
1,4 |
Niacin (mg) |
16 |
Vitamin B6 (mg) |
1,4 |
Folna kiselina (μg) |
200 |
Vitamin B12 (μg) |
2,5 |
Biotin (μg) |
50 |
Pantotenska kiselina (mg) |
6 |
Kalij (mg) |
2 000 |
Klorid (mg) |
800 |
Kalcij (mg) |
800 |
Fosfor (mg) |
700 |
Magnezij (mg) |
375 |
Željezo (mg) |
14 |
Cink (mg) |
10 |
Bakar (mg) |
1 |
Mangan (mg) |
2 |
Fluorid (mg) |
3,5 |
Selen (μg) |
55 |
Krom (μg) |
40 |
Molibden (μg) |
50 |
Jod (μg) |
150 |
Pri određivanju količine koja se može smatrati značajnom, u pravilu treba uzeti u obzir 15 % preporučene dnevne količine navedene u ovom Prilogu sadržane u 100 g ili 100 ml ili po pakiranju ako pakiranje sadrži samo jedan obrok.”
PRILOG II.
Direktivi 90/496/EEZ dodaje se sljedeći Prilog II.:
„PRILOG II.
Definicija tvari koje čine vlakna i metode analize iz članka 1. stavka 4. točke (j)
Definicija tvari koje čine vlakna
Za potrebe ove Direktive ‚vlakna’ znači polimeri ugljikohidrata s tri ili više monomernih jedinica, koji nisu probavljivi niti se apsorbiraju u tankom crijevu čovjeka, a obuhvaćeni su sljedećim kategorijama:
— |
jestivi polimeri ugljikohidrata prirodno prisutni u hrani kako se konzumira, |
— |
jestivi polimeri ugljikohidrata dobiveni iz sirovine za hranu fizikalnim, enzimskim ili kemijskim postupkom i koji imaju koristan fiziološki učinak dokazan opće prihvaćenim znanstvenim dokazima |
— |
jestivi sintetski polimeri ugljikohidrata koji imaju koristan fiziološki učinak dokazan općeprihvaćenim znanstvenim dokazima.” |
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
212 |
32009L0001
L 009/31 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
07.01.2009. |
DIREKTIVA KOMISIJE 2009/1/EZ
od 7. siječnja 2009.
o izmjeni, radi prilagodbe tehničkom napretku, Direktive 2005/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji tipa motornih vozila s obzirom na mogućnost njihove ponovne uporabe, recikliranja i oporabe
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu 2005/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2005. o homologaciji motornih vozila s obzirom na mogućnost njihove ponovne uporabe, recikliranja i oporabe i izmjenu Direktive Vijeća 70/156/EEZ (1), a posebno njezin članak 6. stavak 2. drugi podstavak,
budući da:
(1) |
Direktiva 2005/64/EZ jedna je od zasebnih Direktiva u okviru postupka EZ homologacije, uspostavljenog na temelju Direktive Vijeća 70/156/EEZ od 6. veljače 1970. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica (2). |
(2) |
Potrebno je utvrditi detaljna pravila, u skladu s kojima je, u okviru pripremne ocjene proizvođača iz članka 6. Direktive 2005/64/EZ, moguće provjeriti jesu li materijali rabljeni pri proizvodnji vozila u skladu s odredbama članka 4. stavka 2. podstavka (a) Direktive 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o otpadnim vozilima (3). |
(3) |
Posebno je potrebno osigurati da nadležna tijela mogu provjeriti postojanje ugovornih aranžmana između proizvođača vozila i njegovih dobavljača za potrebe mogućnosti ponovne uporabe, recikliranja i oporabe te da se o dogovorenim zahtjevima u vezi s time propisno priopćava. |
(4) |
Mjere predviđene ovom Direktivom u skladu su s mišljenjem Odbora za prilagodbu motornih vozila tehničkom napretku, |
DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Prilog IV. Direktivi 2005/64/EZ izmjenjuje se umetanjem novog stavka 4. i glasi:
„4.1. |
Za potrebe pripremne ocjene u skladu s člankom 6. Direktive 2005/64/EZ, proizvođač vozila dužan je dokazati da je kroz ugovorne odnose sa njegovim dobavljačima zajamčeno pridržavanje odredaba članka 4. stavka 2. podstavka (a) Direktive 2000/53/EZ. |
4.2. |
Za potrebe pripremne ocjene u skladu s člankom 6. Direktive 2005/64/EZ, proizvođač vozila dužan je uvesti sljedeće postupke:
|
4.3. |
Za potrebe stavaka 4.1. i 4.2. od proizvođača vozila zahtijeva se uporaba programa ISO 9000/14000 ili drugog standardiziranog programa osiguranja kvalitete, u dogovoru s nadležnim tijelom.” |
Članak 2.
Ako zahtjevi Direktive 2005/64/EZ, kako su izmijenjeni ovom Direktivom, nisu ispunjeni, države članice, s učinkom od 1. siječnja 2012., zbog razloga koji se odnose na mogućnost ponovne uporabe, recikliranja i oporabe motornih vozila odbijaju dodjelu EZ homologacije i nacionalne homologacije za nove tipove vozila.
Članak 3.
1. Države članice najkasnije do 3. veljače 2010. donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
One te odredbe primjenjuju od 4. veljače 2010.
Kada države članice donose ove mjere, one prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Načine toga upućivanja određuju države članice.
2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
Članak 4.
Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 5.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 7. siječnja 2009.
Za Komisiju
Günter VERHEUGEN
Potpredsjednik
(1) SL L 310, 25.11.2005., str. 10.
(2) SL L 42, 23.2.1970., str. 1.
(3) SL L 269, 21.10.2000., str. 34.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
214 |
32009R0450
L 135/3 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
29.05.2009. |
UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 450/2009
od 29. svibnja 2009.
o aktivnim i inteligentnim materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. listopada 2004. o materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom i stavljanju izvan snage direktiva 80/590/EEZ i 89/109/EEZ (1), a posebno njezin članak 5. stavak 1. točke (h), (i), (l), (m) i (n),
nakon savjetovanja s Europskom agencijom za sigurnost hrane,
budući da:
(1) |
Uredbom (EZ) br. 1935/2004 se utvrđuje da su aktivni i inteligentni materijali i predmeti koji dolaze u dodir s hranom (aktivni i inteligentni materijali i predmeti) uključeni u njezino područje primjene, te se stoga sve njezine odredbe koje se odnose na materijale i predmete koji dolaze u dodir s hranom (materijali koji dolaze u dodir s hranom) također primjenjuju na te materijale i predmete. Na takve materijale i predmete se također, prema potrebi, primjenjuju druge mjere Zajednice, kao što su mjere predviđene u Direktivi 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 2001. o općoj sigurnosti proizvoda (2) i njezinim provedbenim mjerama, te u Direktivi Vijeća 87/357/EEZ od 25. lipnja 1987. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na proizvode koji, zbog toga što nisu onakvi kakvim se prikazuju, ugrožavaju zdravlje ili sigurnost potrošača (3). |
(2) |
Uredbom (EZ) br. 1935/2004 utvrđuju se opća načela za uklanjanje razlika između zakonodavstava država članica u pogledu materijala koji dolaze u dodir s hranom. Člankom 5. stavkom 1. te Uredbe predviđeno je usvajanje posebnih mjera za određene skupine materijala i predmeta te se detaljno opisuje postupak za odobrenje tvari na razini Zajednice, kad je posebnom mjerom predviđen popis odobrenih tvari. |
(3) |
Neka pravila primjenjiva na aktivne i inteligentne materijale i predmete utvrđena su u Uredbi (EZ) br. 1935/2004. Ona uključuju pravila za aktivne tvari koje se otpuštaju koje moraju udovoljavati odredbama Zajednice i nacionalnim odredbama koji se primjenjuju na hranu i označivanje. Posebna pravila treba utvrditi u posebnoj mjeri. |
(4) |
Ova je Uredba posebna mjera u smislu članka 5. stavka 1. točke (b) Uredbe (EZ) br. 1935/2004. U ovoj je Uredbi potrebno utvrditi posebna pravila za aktivne i inteligentne materijale i predmete, koja treba primjenjivati uz opće kriterije utvrđene u Uredbi (EZ) br. 1935/2004 radi njihove sigurne upotrebe. |
(5) |
Postoji mnogo različitih vrsta aktivnih i inteligentnih materijala i predmeta. Tvari odgovorne za aktivnu i/ili inteligentnu funkciju mogu se nalaziti u odvojenom spremniku, na primjer, u maloj papirnatoj vrećici, ili te tvari mogu biti izravno ugrađene u ambalažu, na primjer, u plastiku plastične boce. Te tvari, odgovorne za aktivno i/ili inteligentno djelovanje tih materijala i predmeta (sastojci), treba ocjenjivati u skladu s ovom Uredbom. Pasivni dijelovi, kao što je spremnik, pakovanje u koje se stavlja taj spremnik i ambalaža u koju je tvar ugrađena, trebaju biti obuhvaćeni posebnim propisima Zajednice ili nacionalnim propisima primjenjivim na te materijale i predmete. |
(6) |
Aktivni i inteligentni materijali i predmeti mogu se sastojati od jednog ili više slojeva, ili dijelova od različitih vrsta materijala, kao što su plastika, papir i karton ili premazi i lakovi. Zahtjevi za te materijale mogu biti ili potpuno usklađeni, ili samo djelomično usklađeni, ili još neusklađeni na razini Zajednice. Pravila utvrđena u ovoj Uredbi trebaju se primjenjivati se ne dovodeći u pitanje odredbe Zajednice ili nacionalne odredbe, kojima se reguliraju takvi materijali. |
(7) |
Treba ocjenjivati pojedinačne tvari ili, prema potrebi, kombinaciju tvari koje tvore sastojke, kako bi se zajamčilo da su sigurni i da udovoljavaju zahtjevima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 1935/2004. U nekim slučajevima može biti potrebno ocijeniti i odobriti kombinaciju tvari, kada aktivna ili inteligentna funkcija podrazumijeva interakciju između različitih tvari, što dovodi do poboljšanja funkcije ili stvaranja novih tvari koje su odgovorne za aktivno i inteligentno djelovanje. |
(8) |
Uredbom (EZ) br. 1935/2004 se utvrđuje da, kad posebne mjere sadržavaju popis tvari odobrenih u Zajednici za upotrebu u proizvodnji materijala i predmeta koji dolaze u dodir s hranom, te tvari prije odobrenja trebaju biti podvrgnute procjeni sigurnosti. |
(9) |
Primjereno je da osoba zainteresirana za stavljanje na tržište aktivnih i inteligentnih materijala i predmeta ili njihovih sastojaka, tj. podnositelj zahtjeva, treba dostaviti sve podatke potrebne za procjenu sigurnosti te tvari ili, prema potrebi, kombinacije tvari koje tvore sastojak. |
(10) |
Procjenu sigurnosti tvari ili kombinacije tvari koje tvore sastojke treba provoditi Europska agencija za sigurnost hrane (Agencija), nakon podnošenja valjanog zahtjeva u skladu s člancima 9. i 10. Uredbe (EZ) br. 1935/2004. Kako bi obavijestila podnositelje zahtjeva o podacima koje treba dostaviti za procjenu sigurnosti, Agencija treba objaviti detaljne smjernice za pripremu i podnošenje zahtjeva. Kako bi se omogućila provedba svih mogućih ograničenja, potrebno je da podnositelj zahtjeva navede primjerenu analitičku metodu za detekciju i kvantifikaciju tvari. Agencija treba ocijeniti je li analitička metoda prikladna u svrhu provedbe mogućih predloženih ograničenja. |
(11) |
Nakon procjene sigurnosti određene tvari ili kombinacije tvari treba biti donesena odluka o upravljanju rizikom kao i o tome treba li tvar uvrstiti u popis odobrenih tvari Zajednice koje se mogu koristiti u aktivnim i inteligentnim sastojcima (popis Zajednice). Tu odluku treba donijeti u skladu s regulatornim postupkom iz članka 23. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1935/2004, osiguravajući blisku suradnju Komisije i država članica. |
(12) |
Popis Zajednice treba uključivati identitet, uvjete korištenja, ograničenja i/ili specifikacije korištenja tvari ili kombinacije tvari i, prema potrebi, sastojka ili materijala ili predmeta kojem su dodane ili u njega ugrađene. Identitet tvari treba uključivati barem naziv i, ako postoji i ako je potrebno, CAS brojeve, veličinu čestica, sastav ili druge specifikacije. |
(13) |
U aktivnim materijalima i predmetima mogu biti namjerno ugrađene tvari koje su namijenjene otpuštanju u hranu. Kako se te tvari namjerno dodaju hrani, njih treba koristiti samo u skladu s uvjetima utvrđenim u relevantnim odredbama Zajednice ili nacionalnim odredbama o njihovu korištenju u hrani. Ako je odredbama Zajednice ili nacionalnim odredbama predviđeno odobravanje tvari, tvar i njezina upotreba moraju udovoljavati zahtjevima za odobrenje u skladu s posebnim zakonodavstvom o hrani, kao što je zakonodavstvo o prehrambenim aditivima. Prehrambeni aditivi i enzimi se mogu također umetnuti ili imobilizirati na materijal i mogu imati tehnološku funkciju na hranu. Takve primjene su obuhvaćene zakonodavstvom o prehrambenim aditivima i enzimima i stoga s njima treba postupati na isti način kao s aktivnim tvarima koje se otpuštaju. |
(14) |
Inteligentni sustavi pakiranja pružaju korisniku informacije o stanju hrane i ne smiju otpuštati svoje sastojke u hranu. Inteligentne sustave treba postavljati na vanjsku površinu pakovanja i mogu biti odvojeni od hrane funkcionalnom barijerom, a to je barijera unutar materijala ili predmeta koji dolaze u dodir s hranom koja sprečava migraciju tvari koje se nalaze iza te barijere u hranu. Iza funkcionalne barijere se mogu koristiti neodobrene tvari, pod uvjetom da udovoljavaju određenim kriterijima i da njihova migracija ostane ispod određene granice detekcije. Uzimajući u obzir hranu za dojenčad i ostale posebno osjetljive osobe, kao i poteškoće kod ove vrste analize zbog velike analitičke tolerancije, treba utvrditi najveću dopuštenu količinu u hrani od 0,01 mg/kg za migraciju neodobrene tvari kroz funkcionalnu barijeru. Nove tehnologije kojima se proizvode tvari s veličinom čestica koje imaju kemijska i fizikalna svojstva koja se znatno razlikuju od onih većih dimenzija, na primjer nanočestice, treba procjenjivati od slučaja do slučaja u pogledu rizika od njih, dok ne bude na raspolaganju više informacija o takvim novim tehnologijama. Stoga one ne trebaju biti obuhvaćene načelom funkcionalne barijere. |
(15) |
Posebnom mjerom Zajednice koja obuhvaća pasivni dio aktivnog ili inteligentnog materijala mogu se utvrditi zahtjevi za inertnost materijala, npr. granica globalne migracije primjenjiva na plastične materijale. Ako je aktivni sastojak koji se otpušta ugrađen u materijal koji dolazi u dodir s hranom obuhvaćen posebnom mjerom Zajednice, može postojati opasnost od prekoračenja granice globalne migracije zbog otpuštanja aktivne tvari. Kako aktivna funkcija nije inherentno svojstvo pasivnog materijala, količinu aktivne tvari koja se otpušta ne treba uračunavati u vrijednost globalne migracije. |
(16) |
Člankom 4. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1935/2004 utvrđuje se da aktivni i inteligentni materijali i predmeti koji su već došli u dodir s hranom moraju biti odgovarajuće označeni na način koji omogućuje potrošaču identifikaciju nejestivih dijelova. Neophodna je dosljednost takvih informacija kako bi se izbjegle nejasnoće na razini potrošača. Aktivni i inteligentni materijali i predmeti trebaju stoga biti označeni odgovarajućim riječima i, ako je to tehnički moguće, simbolom, uvijek kad bi se za materijale i predmete ili njihove dijelove moglo pomisliti da su jestivi. |
(17) |
Člankom 16. Uredbe (EZ) br. 1935/2004 utvrđuje se da materijale i predmete treba pratiti pisana izjava o sukladnosti, kojom se potvrđuje da udovoljavaju pravilima koja se na njih primjenjuju. U skladu s člankom 5. stavkom 1. točkama (h) i (i) te Uredbe, s ciljem jačanja koordinacije i odgovornosti dobavljača u svakoj fazi proizvodnog procesa, odgovorne osobe trebaju dokumentirati sukladnost s relevantnim pravilima u izjavi o sukladnosti, koja se stavlja na raspolaganje potrošaču. Dodatno, u svakoj fazi proizvodnog procesa popratna dokumentacija kojom se potkrepljuje izjava o sukladnosti treba biti na raspolaganju provedbenim tijelima. |
(18) |
Člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (4) propisuje se da subjekti u poslovanju s hranom moraju provjeriti udovoljava li hrana relevantnim zahtjevima propisa o hrani. Člankom 15. stavkom 1. točkom (e) Uredbe (EZ) br. 1935/2004 utvrđuje se da aktivne materijale i predmete, koji još nisu u dodiru s hranom kada se stavljaju na tržište, trebaju pratiti podaci o dopuštenoj upotrebi ili upotrebama, kao i drugi relevantni podaci kao što su naziv i maksimalne količine tvari koju otpušta aktivni sastojak, kako bi se subjektima u poslovanju s hranom koji koriste te materijale i predmete omogućilo udovoljavanje drugim relevantnim odredbama Zajednice ili, ako ne postoje, nacionalnim odredbama primjenjivim na hranu, uključujući odredbe o označivanju hrane. S tim ciljem, podložno zahtjevu povjerljivosti, subjektima u poslovanju s hranom treba omogućiti pristup relevantnim podacima kako bi im se omogućilo da osiguraju da migracija ili namjerno otpuštanje iz aktivnih i inteligentnih materijala i predmeta u hranu udovoljava specifikacijama i ograničenjima utvrđenim u odredbama Zajednice ili nacionalnim odredbama primjenjivim na hranu. |
(19) |
Budući da je već nekoliko aktivnih i inteligentnih materijala i predmeta na tržištu u državama članicama, potrebno je utvrditi odredbe kako bi se osiguralo da prijelaz na postupak odobravanja Zajednice bude neometan i da ne ometa postojeće tržište tih materijala i predmeta. Podnositeljima zahtjeva treba osigurati dovoljno vremena kako bi mogli staviti na raspolaganje podatke potrebne za procjenu sigurnosti tvari ili kombinacije tvari koje tvore sastojak. Stoga je potrebno osigurati razdoblje od 18 mjeseci u kojem podnositelji zahtjeva trebaju dostaviti podatke o aktivnim i inteligentnim materijalima i predmetima. Također treba biti moguće podnošenje zahtjeva za odobrenje nove tvari ili kombinacije tvari tijekom tog razdoblja od 18 mjeseci. |
(20) |
Agencija treba odmah ocijeniti sve zahtjeve za postojeće kao i za nove tvari koje tvore sastojke za koje je u početnoj fazi podnošenja zahtjeva na vrijeme podnesen valjani zahtjev u skladu sa smjernicama Agencije. |
(21) |
Komisija treba sastaviti popis odobrenih tvari Zajednice nakon dovršetka procjene sigurnosti svih tvari za koje je tijekom početnog razdoblja od 18 mjeseci podnesen valjani zahtjev u skladu sa smjernicama Agencije. Kako bi se osigurali pošteni i jednaki uvjeti za sve podnositelje zahtjeva, taj popis Zajednice treba sastaviti u jednom koraku. |
(22) |
Pravila koja se odnose na izjavu o sukladnosti i posebne odredbe o označivanju trebaju se primjenjivati tek šest mjeseci nakon dana stupanja na snagu ove Uredbe, kako bi se subjektima u poslovanju ostavilo dovoljno vremena da se prilagode tim novim pravilima. |
(23) |
Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom utvrđuju posebni zahtjevi za stavljanje na tržište aktivnih i inteligentnih materijala i predmeta koji dolaze u dodir s hranom.
Ovim se posebnim zahtjevima ne dovode u pitanje odredbe Zajednice ili nacionalne odredbe primjenjive na materijale i predmete kojima se dodaju ili u koje se ugrađuju aktivni ili inteligentni sastojci.
Članak 2.
Područje primjene
Ova se Uredba primjenjuje na aktivne i inteligentne materijale i predmete koji se stavljaju na tržište unutar Zajednice.
Članak 3.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:
(a) |
„aktivni materijali i predmeti” znači materijali i predmeti čija je namjena produljenje roka trajnosti ili održavanje ili poboljšanje stanja zapakirane hrane; oni su oblikovani tako da namjerno sadrže sastojke koji otpuštaju tvari u zapakiranu hranu ili okolinu koja okružuje hranu ili ih apsorbiraju iz njih; |
(b) |
„inteligentni materijali i predmeti” znači materijali i predmeti koji prate stanje zapakirane hrane ili okoline koja okružuje hranu; |
(c) |
„sastojak” znači pojedinačna tvar ili kombinacija pojedinačnih tvari koje daju materijalu ili predmetu aktivnu i/ili inteligentnu funkciju, uključujući proizvode reakcije tih tvari in situ; on ne uključuje pasivne dijelove, kao što je materijal kojem se dodaju ili u koji se ugrađuju; |
(d) |
„funkcionalna barijera” znači barijera koja se sastoji od jednog ili više slojeva materijala koji dolaze u dodir s hranom, kojom se osigurava da gotov materijal ili predmet udovoljava odredbama članka 3. Uredbe (EZ) br. 1935/2004 i ovoj Uredbi; |
(e) |
„aktivni materijali i predmeti koji otpuštaju” su oni aktivni materijali i predmeti oblikovani tako da im se namjerno dodaju sastojci koji će otpuštati te tvari u ili na zapakiranu hranu ili okolinu koja okružuje hranu; |
(f) |
„otpuštene aktivne tvari” su one tvari čija je namjena da budu otpuštene iz aktivnih materijala i predmeta koji otpuštaju u ili na zapakiranu hranu ili okolinu koja okružuje hranu, ispunjavajući time određenu svrhu u hrani. |
Članak 4.
Stavljanje aktivnih i inteligentnih materijala i predmeta na tržište
Aktivni i inteligentni materijali i predmeti mogu se stavljati na tržište samo ako:
(a) |
su prikladni i učinkoviti za predviđenu svrhu korištenja; |
(b) |
udovoljavaju općim zahtjevima utvrđenim u članku 3. Uredbe (EZ) br. 1935/2004; |
(c) |
udovoljavaju posebnim zahtjevima utvrđenim u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1935/2004; |
(d) |
udovoljavaju zahtjevima za označivanje utvrđenim u članku 15. stavku 1. točki (e) Uredbe (EZ) br. 1935/2004; |
(e) |
udovoljavaju zahtjevima u pogledu sastava utvrđenim u poglavlju II. ove Uredbe; |
(f) |
udovoljavaju zahtjevima u pogledu označivanja i izjave utvrđenim u poglavljima III. i IV. ove Uredbe. |
POGLAVLJE II.
SASTAV
ODJELJAK 1.
Popis odobrenih tvari Zajednice
Članak 5.
Popis Zajednice tvari koje se smiju koristiti u aktivnim i inteligentnim sastojcima
1. Samo tvari koje su uvrštene na „popis Zajednice” odobrenih tvari (dalje u tekstu popis Zajednice) smiju se koristiti u sastojcima aktivnih i inteligentnih materijala i predmeta.
2. Odstupajući od stavka 1., sljedeće se tvari smiju koristiti u sastojcima aktivnih i inteligentnih materijala i predmeta a da nisu uvrštene u popis Zajednice:
(a) |
otpuštene aktivne tvari pod uvjetom da zadovoljavaju uvjete utvrđene u članku 9.; |
(b) |
tvari koje su obuhvaćene odredbama Zajednice ili nacionalnim odredbama primjenjivim na hranu, koje se dodaju ili ugrađuju u aktivne materijale i predmete tehnikama kao što je umetanje ili imobilizacija kako bi imale tehnološki učinak u hrani, pod uvjetom da zadovoljavaju uvjete utvrđene u članku 9.; |
(c) |
tvari koje se koriste u sastojcima koji nisu u izravnom dodiru s hranom ili okolinom koja okružuje hranu, i odvojene su od hrane funkcionalnom barijerom, pod uvjetom da zadovoljavaju uvjete utvrđene u članku 10. i da nisu obuhvaćene nijednom od sljedećih kategorija:
|
Članak 6.
Uvjeti za uvrštenje tvari u popis Zajednice
Kako bi bile uvrštene u popis Zajednice, tvari koje tvore sastojke aktivnih i inteligentnih materijala i predmeta moraju udovoljavati kriterijima iz članka 3. i ako se primjenjuju, članka 4. Uredbe (EZ) br. 1935/2004 u pogledu predviđenog uvjeta korištenja aktivnog ili inteligentnog materijala ili predmeta.
Članak 7.
Sadržaj popisa Zajednice
U popisu Zajednice treba biti naveden:
(a) |
identitet tvari; |
(b) |
funkcija tvari; |
(c) |
referentni broj; |
(d) |
prema potrebi, uvjeti korištenja tvari ili sastojka; |
(e) |
prema potrebi, ograničenja i/ili specifikacije za korištenje tvari; |
(f) |
prema potrebi, uvjeti korištenja materijala ili predmeta u koje je dodana ili ugrađena tvar ili sastojak. |
Članak 8.
Uvjeti za utvrđivanje popisa Zajednice
1. Popis Zajednice se sastavlja na temelju zahtjeva podnesenih u skladu s člankom 9. Uredbe (EZ) br. 1935/2004.
2. Rok za podnošenje zahtjeva je 18 mjeseci od dana kad Europska agencija za sigurnost hrane (Agencija) objavi smjernice za procjenu sigurnosti tvari koje se koriste u aktivnim i inteligentnim materijalima i predmetima.
Agencija objavljuje te smjernice najkasnije šest mjeseci nakon dana objave ove Uredbe.
3. Komisija stavlja na raspolaganje javnosti registar koji sadržava sve tvari za koje je podnesen valjan zahtjev u skladu sa stavkom 2.
4. Komisija donosi popis Zajednice u skladu s postupkom utvrđenim u člancima 10. i 11. Uredbe (EZ) br. 1935/2004.
5. Kad Agencija zatraži dodatne informacije, a podnositelj zahtjeva ne dostavi dodatne podatke u utvrđenom roku, Agencija ne ocjenjuje tvar radi uvrštenja u popis Zajednice budući da se zahtjev ne može smatrati valjanim zahtjevom.
6. Komisija usvaja popis Zajednice nakon što Agencija dostavi svoje mišljenje o svim tvarima uvrštenim u registar za koje je podnesen valjani zahtjev u skladu sa stavcima 2. i 5.
7. Za uvrštenje novih tvari na popis Zajednice primjenjuje se postupak utvrđen u člancima 9., 10. i 11. Uredbe (EZ) br. 1935/2004.
ODJELJAK 2.
Uvjeti korištenja tvari koje se ne uvrštavaju u popis Zajednice
Članak 9.
Tvari iz članka 5. stavka 2. točaka (a) i (b)
1. Aktivne tvari koje se otpuštaju iz članka 5. stavka 2. točke (a) ove Uredbe i tvari dodane ili ugrađene postupcima kao što je umetanje ili imobilizacija, kako je navedeno u članku 5. stavku 2. točki (b) ove Uredbe, koriste se uz puno poštovanje relevantnih odredaba Zajednice i nacionalnih odredaba primjenjivih na hranu, a moraju biti u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1935/2004 te, kad je primjenjivo, njezinim provedbenim mjerama.
2. Količina otpuštene aktivne tvari ne uključuje se u vrijednost izmjerene globalne migracije, u slučajevima kad je granica globalne migracije utvrđena u posebnoj mjeri Zajednice za materijale koji dolaze u dodir s hranom u koje je sastojak ugrađen.
3. Ne dovodeći u pitanje članak 4. stavke 1. i 3. Uredbe (EZ) br. 1935/2004, količina otpuštene aktivne tvari može premašiti posebno ograničenje utvrđeno za tu tvar u posebnoj mjeri Zajednice ili nacionalnoj mjeri o materijalima koji dolaze u dodir s hranom u koje je sastojak ugrađen, pod uvjetom da je ona u skladu s odredbama Zajednice primjenjivim na hranu, ili ako ne postoje takve odredbe, u skladu s nacionalnim odredbama primjenjivim na hranu.
Članak 10.
Tvari iz članka 5. stavka 2. točke (c)
1. Migracija u hranu tvari iz sastojaka koji ne dolaze u izravan dodir s hranom ili okolinom koja okružuje hranu, kako je navedeno u članku 5. stavku 2. točki (c) ove Uredbe, ne smije prelaziti 0,01 mg/kg mjereno sa statističkom pouzdanosti, metodom analize u skladu s člankom 11. Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (6).
2. Granica predviđena u stavku 1. uvijek se izražava kao koncentracija u hrani. Primjenjuje se na skupinu tvari, ako su strukturno i toksikološki srodne, posebno izomere ili tvari s istom relevantnom funkcionalnom skupinom, i uključuje mogući neželjeni prijelaz.
POGLAVLJE III.
OZNAČIVANJE
Članak 11.
Dodatna pravila o označivanju
1. Kako bi se potrošaču omogućila identifikacija nejestivih dijelova, aktivni i inteligentni materijali i predmeti ili njihovi dijelovi moraju biti označeni, uvijek kad bi se za njih moglo pomisliti da su jestivi:
(a) |
riječima „NIJE ZA JELO”; i |
(b) |
uvijek, kad je to tehnički moguće, simbolom prikazanim u Prilogu I. |
2. Podaci propisani stavkom 1. moraju biti vidljivi, jasno čitljivi i neizbrisivi. Moraju biti otisnuti slovima veličine najmanje 3 mm i udovoljavati uvjetima utvrđenim u članku 15. Uredbe (EZ) br. 1935/2004.
3. Aktivna tvar koja se otpušta smatra se sastojcima u smislu članka 6. stavka 4. točke (a) Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) i podliježe odredbama te Direktive.
POGLAVLJE IV.
IZJAVA O SUKLADNOSTI I DOKUMENTACIJA
Članak 12.
Izjava o sukladnosti
1. U fazama stavljanja na tržište osim na mjestu prodaje krajnjem potrošaču, aktivne i inteligentne materijale i predmete, bez obzira dolaze li u dodir s hranom ili ne, ili sastojke namijenjene za proizvodnju tih materijala i predmeta ili tvari namijenjene za proizvodnju tih sastojaka, mora pratiti pisana izjava u skladu s člankom 16. Uredbe (EZ) br. 1935/2004.
2. Izjavu iz stavka 1. izdaje subjekt u poslovanju i ona sadrži podatke utvrđene u Prilogu II.
Članak 13.
Popratna dokumentacija
Subjekt u poslovanju na zahtjev stavlja na raspolaganje nacionalnom nadležnom tijelu odgovarajuću dokumentaciju, kojom se dokazuje da aktivni i inteligentni materijali i sastojci namijenjeni za proizvodnju tih materijala i predmeta udovoljavaju zahtjevima ove Uredbe.
Dokumentacija sadrži informacije o prikladnosti i djelotvornosti aktivnog ili inteligentnog materijala ili predmeta, uvjete i rezultate ispitivanja ili izračunavanja ili druge analize, kao i dokaz o sigurnosti ili obrazloženje kojim se dokazuje sukladnost.
POGLAVLJE V.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 14.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 4. točka (e) i članak 5. primjenjuju se od dana primjene popisa Zajednice. Do tog dana, ne dovodeći u pitanje zahtjeve utvrđene u članku 4. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1935/2004 i u člancima 9. i 10. ove Uredbe, i dalje se primjenjuju nacionalne odredbe na snazi koje se odnose na sastav aktivnih i inteligentnih materijala i predmeta.
Članak 4. točka (f), članak 11. stavci 1. i 2. te poglavlje IV. primjenjuju se od 19. prosinca 2009. Do tog dana, ne dovodeći u pitanje zahtjeve utvrđene u članku 4. stavcima 5. i 6. Uredbe (EZ) br. 1935/2004 i u članku 11. stavku 3. ove Uredbe, i dalje se primjenjuju nacionalne odredbe na snazi koje se odnose na označivanje i izjavu o sukladnosti aktivnih i inteligentnih materijala i predmeta.
Stavljanje na tržište aktivnih i inteligentnih materijala i predmeta označenih u skladu s člankom 4. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1935/2004 prije dana primjene članka 11. stavaka 1. i 2. ove Uredbe dopušta se do iscrpljenja zaliha.
Do dana primjene popisa Zajednice, aktivne tvari koje se otpuštaju odobravaju se i koriste u skladu s relevantnim odredbama Zajednice primjenjivim na hranu, a moraju biti u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1935/2004 i njezinim provedbenim mjerama.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. svibnja 2009.
Za Komisiju
Androulla VASSILIOU
Članica Komisije
(1) SL L 338, 13.11.2004., str. 4.
(2) SL L 11, 15.1.2002., str. 4.
(3) SL L 192, 11.7.1987., str. 49.
(4) SL L 31, 1.2.2002., str. 1.
(5) SL L 353, 31.12.2008., str. 1.
(6) SL L 165, 30.4.2004., str. 1.
(7) SL L 109, 6.5.2000., str. 29.
PRILOG I.
SIMBOL
PRILOG II.
IZJAVA O SUKLADNOSTI
Pisana izjava iz članka 12. mora sadržavati sljedeće podatke:
1. |
identitet i adresu subjekta u poslovanju koji izdaje izjavu o sukladnosti; |
2. |
identitet i adresu subjekta u poslovanju koji proizvodi ili uvozi aktivne i inteligentne materijale i predmete, ili sastojke namijenjene za proizvodnju tih materijala i predmeta, ili tvari namijenjenih za proizvodnju sastojaka; |
3. |
identitet aktivnih i inteligentnih materijala i predmeta ili sastojaka namijenjenih za proizvodnju tih materijala i predmeta, ili tvari namijenjenih za proizvodnju sastojaka; |
4. |
datum izjave; |
5. |
potvrdu da aktivni ili inteligentni materijal ili predmet udovoljava relevantnim zahtjevima utvrđenim u ovoj Uredbi, Uredbi (EZ) br. 1935/2004, te posebnim primjenjivim mjerama Zajednice; |
6. |
odgovarajuće informacije koje se odnose na tvari koje tvore sastojak, za koje postoje ograničenja u okviru odredaba Zajednice ili nacionalnih odredaba primjenjivim na hranu kao i ove Uredbe; prema potrebi, posebne kriterije čistoće u skladu s relevantnim zakonodavstvom Zajednice primjenjivim na hranu, naziv i količinu tvari koju aktivni sastojak otpušta, kako bi se subjektima u poslovanju u donjem dijelu lanca omogućilo da osiguraju sukladnost s tim ograničenjima; |
7. |
odgovarajuće informacije o prikladnosti i djelotvornosti aktivnog i inteligentnog materijala ili predmeta; |
8. |
specifikacije o korištenju sastojka, kao što su:
|
9. |
specifikacije o korištenju materijala ili predmeta, kao što su:
|
10. |
kad se koristi funkcionalna barijera, potvrda da je aktivni ili inteligentni materijal ili predmet u skladu s člankom 10. ove Uredbe. |
Pisana izjava mora omogućavati laku identifikaciju aktivnih i inteligentnih materijala i predmeta ili sastojka ili tvari za koje je izdana i mora se obnoviti kad zbog značajnih izmjena u proizvodnji dođe do promjena u migraciji ili kad budu na raspolaganju novi znanstveni podaci.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
223 |
32009L0032
L 141/3 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
23.04.2009. |
DIREKTIVA 2009/32/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 23. travnja 2009.
o usklađivanju zakonodavstva država članica o ekstrakcijskim otapalima koja se koriste u proizvodnji hrane i sastojaka hrane
(Preinaka)
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 95.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (2),
budući da:
(1) |
Direktiva Vijeća 88/344/EEZ od 13. lipnja 1988. o usklađivanju zakonodavstva država članica o ekstrakcijskim otapalima koja se koriste u proizvodnji hrane i sastojaka hrane (3) bila je značajno izmijenjena nekoliko puta (4). Budući da je potrebno napraviti daljnje izmjene, potrebno ju je preinačiti radi jasnoće. |
(2) |
Razlike između nacionalnih zakonodavstava u pogledu ekstrakcijskih otapala ometaju slobodno kretanje hrane i mogu stvoriti nejednake uvjete tržišnog natjecanja i time izravno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |
(3) |
Stoga je potrebno usklađivanje tih zakonodavstava ako se želi postići slobodno kretanje hrane. |
(4) |
Zakonodavstvo koje se odnosi na ekstrakcijska otapala za korištenje u hrani treba prvenstveno uzimati u obzir zahtjeve zdravlja ljudi ali i, u granicama potrebnim za zaštitu zdravlja, gospodarske i tehničke potrebe. |
(5) |
Takvo usklađivanje treba uključivati utvrđivanje jedinstvenog popisa ekstrakcijskih otapala za pripremu hrane ili sastojaka hrane. Također je potrebno utvrditi opće kriterije čistoće. |
(6) |
Korištenje ekstrakcijskog otapala u uvjetima dobre proizvođačke prakse treba rezultirati uklanjanjem svih ili većeg dijela ostataka otapala iz hrane ili sastojka hrane. |
(7) |
U takvim uvjetima, prisutnost ostataka ili derivata u konačnoj hrani ili sastojku hrane može biti nenamjerna, ali tehnološki neizbježna. |
(8) |
Iako su općenito posebna ograničenja korisna, ona ne trebaju biti utvrđena za tvari navedene u dijelu I. Priloga I. za koje je utvrđeno da su prihvatljive sa stajališta sigurnosti potrošača kad se koriste u uvjetima dobre proizvođačke prakse. |
(9) |
Kako bi se uzela u obzir zaštita javnog zdravlja, potrebno je utvrditi uvjete korištenja drugih ekstrakcijskih otapala navedenih u dijelovima II. i III. Priloga I. i najveće vrijednosti ostataka dozvoljene u hrani i sastojcima hrane. |
(10) |
Potrebno je utvrditi specifične kriterije čistoće za ekstrakcijska otapala i metode analize i uzorkovanja ekstrakcijskih otapala u i na hrani. |
(11) |
Ako se na temelju novih informacija pokaže da korištenje ekstrakcijskog otapala predviđeno ovom Direktivom predstavlja zdravstveni rizik, države članice trebaju biti u stanju obustaviti ili ograničiti takvu upotrebu ili smanjiti postojeće granice do donošenja odluke na razini Zajednice. |
(12) |
Mjere potrebne za provedbu ove Direktive treba usvojiti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (5). |
(13) |
Komisiju treba posebno ovlastiti da izmijeni popis ekstrakcijskih otapala koja se mogu koristiti tijekom prerade sirovina, hrane ili komponenti hrane ili sastojaka hrane, i specifikaciju uvjeta za njihovu upotrebu i najveće dozvoljene količine ostataka, te da usvoji specifične kriterije čistoće za ekstrakcijska otapala i metode analize potrebne za provjeru sukladnosti s općim i specifičnim kriterijima čistoće, kao i metode analize i uzorkovanja ekstrakcijskih otapala u i na hrani. Budući da su te mjere općeg značaja i da su namijenjene izmjeni elemenata ove Direktive koji nisu ključni, inter alia, njezinim dopunjavanjem s novim elementima koji nisu ključni, one moraju biti usvojene u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom predviđenim u članku 5.a Odluke 1999/468/EZ. |
(14) |
Zbog učinkovitosti potrebno je skratiti uobičajene rokove za regulatorni postupak s kontrolom za usvajanje izmjena popisa ekstrakcijskih otapala koja se mogu koristiti tijekom prerade sirovina, hrane, komponenti hrane ili sastojaka hrane, i specifikacije uvjeta za njihovu upotrebu i najvećih dozvoljenih količina ostataka, te za usvajanje specifičnih kriterija čistoće za ekstrakcijska otapala. |
(15) |
Kad, u hitnim slučajevima, posebno ako postoji rizik za zdravlje ljudi, nije moguće poštovati uobičajene rokove za regulatorni postupak s kontrolom, Komisija treba moći primijeniti hitni postupak predviđen u članku 5.a stavku 6. Odluke 1999/468/EZ za donošenje izmjena popisa ekstrakcijskih otapala koja se mogu koristiti tijekom prerade sirovina, hrane, komponenti hrane ili sastojaka hrane, i specifikacija uvjeta za njihovu upotrebu i najvećih dozvoljenih količina ostataka te za usvajanje specifičnih kriterija čistoće za ekstrakcijska otapala, kao i za usvajanje izmjena ove Direktive, kad se utvrdi da bi korištenje neke tvari navedene u Prilogu I. u hrani ili količina jedne ili više komponenti iz članka 3. sadržanih u takvim tvarima mogla ugroziti zdravlje ljudi, iako je u skladu s uvjetima utvrđenim u ovoj Direktivi. |
(16) |
Novi elementi uvedeni u ovu Direktivu odnose se samo na odborske procedure. Stoga ih države članice ne trebaju prenositi u nacionalno pravo. |
(17) |
Ova Direktiva ne bi trebala dovoditi u pitanje obveze država članica u pogledu rokova za prijenos u nacionalno pravo direktiva iz Priloga II. dijela B, |
DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
1. Ova Direktiva se primjenjuje na ekstrakcijska otapala koja se koriste ili su namijenjena korištenju u proizvodnji hrane ili sastojaka hrane.
Ova Direktiva se ne primjenjuje na ekstrakcijska otapala koja se koriste u proizvodnji prehrambenih aditiva, vitamina i drugih nutritivnih dodataka, osim ako su ti prehrambeni aditivi, vitamini ili nutritivni dodaci navedeni u Prilogu I.
Međutim, države članice osiguravaju da korištenje prehrambenih aditiva, vitamina i drugih nutritivnih dodataka nema za posljedicu hranu koja sadrži količine ostataka ekstrakcijskog otapala opasne za zdravlje ljudi.
Ova Direktiva se primjenjuje ne dovodeći u pitanje odredbe donesene u skladu sa specifičnijim pravilima Zajednice.
2. Za potrebe ove Direktive:
(a) |
„otapalo” znači svaka tvar za otapanje hrane ili bilo koje njezine komponente, uključujući i sve kontaminante prisutne u ili na toj hrani; |
(b) |
„ekstrakcijsko otapalo” znači otapalo koje se koristi u postupku ekstrakcije tijekom prerade sirovina, hrane, ili komponenti ili sastojaka tih proizvoda i koje se uklanja, ali koje može imati za posljedicu nenamjernu, ali tehnološki neizbježnu prisutnost ostataka ili derivata otapala ili u hrani ili sastojku hrane. |
Članak 2.
1. Države članice odobravaju korištenje kao ekstrakcijskog otapala u proizvodnji hrane ili sastojaka hrane onih tvari i materijala navedenih u Prilogu I., pod uvjetima korištenja i kad je to primjereno u okviru najvećih dopuštenih količina ostataka navedenih u tom Prilogu.
Države članice ne smiju zabraniti, ograničavati ili sprečavati stavljanje na tržište hrane ili sastojaka hrane zbog razloga povezanih s korištenim ekstrakcijskim otapalima ili njihovim ostacima ako su oni u skladu s odredbama ove Direktive.
2. Države članice ne smiju odobriti korištenje drugih tvari ili materijala kao ekstrakcijskih otapala, niti proširiti uvjete korištenja ili dopuštene količine ostataka ekstrakcijskih otapala navedenih u Prilogu I. izvan onih koji su u njemu navedeni.
3. Voda, kojoj su dodane tvari za regulaciju kiselosti ili lužnatosti i druge prehrambene tvari koje imaju svojstva otapala odobrene su kao ekstrakcijska otapala u proizvodnji hrane i sastojaka hrane.
Članak 3.
Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da su tvari i materijali navedeni kao ekstrakcijska otapala u Prilogu I. u skladu sa sljedećim općim i specifičnim kriterijima čistoće:
(a) |
ne sadrže toksikološki opasnu količinu bilo kojeg elementa ili tvari; |
(b) |
podložno odstupanjima koja proizlaze iz specifičnih kriterija čistoće usvojenih u skladu s točkom (d) članka 4., ne sadrže više od 1 mg/kg arsena ili više od 1 mg/kg olova; |
(c) |
udovoljavaju specifičnim kriterijima čistoće usvojenim u skladu s točkom (d) članka 4. |
Članak 4.
Komisija donosi sljedeće:
(a) |
potrebne izmjene Priloga I. u svjetlu znanstvenog i tehničkog napretka u području korištenja otapala, njihovih uvjeta korištenja i najvećih dopuštenih količina ostataka; |
(b) |
metode analize potrebne za provjeru sukladnosti s općim i specifičnim kriterijima čistoće predviđenim u članku 3.; |
(c) |
postupak za uzorkovanje i metode za kvalitativnu i kvantitativnu analizu ekstrakcijskih otapala navedenih u Prilogu I. koja se koriste u hrani i sastojcima hrane; |
(d) |
ako je potrebno, specifične kriterije čistoće za ekstrakcijska otapala navedena u Prilogu I., a posebno najveće dopuštene količine žive i kadmija u ekstrakcijskim otapalima. |
Mjere iz točaka (b) i (c) prvog podstavaka namijenjene izmjenama elemenata ove Direktive koji nisu ključni, inter alia, njezinim dopunjavanjem, usvajaju se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 6. stavka 2.
Mjere iz točaka (a) i (d) prvog podstavaka namijenjene izmjenama elemenata ove Direktive koji nisu ključni, inter alia, njezinim dopunjavanjem, usvajaju se u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 6. stavka 3.
Prema potrebi, mjere iz točaka (a) i (d) prvog podstavaka usvajaju se u skladu s hitnim postupkom iz članka 6. stavka 4.
Članak 5.
1. Ako država članica, na temelju novih informacija ili ponovne procjene postojećih informacija, provedene nakon donošenja ove Direktive, ima utemeljene razloge da utvrdi da bi korištenje u hrani bilo koje tvari navedene u Prilogu I. ili količina jedne ili više komponenti iz članka 3. sadržanih u takvim tvarima mogla ugroziti zdravlje ljudi iako je u skladu s uvjetima utvrđenim u ovoj Direktivi, ta država članica može privremeno obustaviti ili ograničiti primjenu dotičnih odredbi na svom državnom području. Ona o tome odmah obavješćuje druge države članice i Komisiju i navodi razloge za svoju odluku.
2. Komisija što je prije moguće ispituje dokaze koje je dostavila dotična država članica i savjetuje se s Odborom iz članka 6. stavka 1., i zatim odmah daje svoje mišljenje te poduzima odgovarajuće mjere koje mogu zamijeniti mjere iz stavka 1. ovog članka.
3. Ako Komisija smatra da su izmjene ove Direktive potrebne kako bi riješila poteškoće navedene u stavku 1. i osigurala zaštitu zdravlja ljudi, ona donosi te izmjene.
Te mjere namijenjene izmjenama elemenata ove Direktive koji nisu ključni, donose se u skladu s hitnim postupkom iz članka 6. stavka 4.
Svaka država članica koja je donijela zaštitne mjere može ih u tom slučaju zadržati do stupanja na snagu izmjena na njezinom državnom području.
Članak 6.
1. Komisiji pomaže Stalni odbor za prehrambeni lanac i zdravlje životinja osnovan na temelju članka 58. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta propisa o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u pitanjima o sigurnosti hrane (6).
2. Prilikom pozivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5.a stavci od 1. do 4. i članak 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
3. Prilikom pozivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5.a stavci od 1. do 4., članak 5. točka (b) i članak 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
Rokovi utvrđeni u članku 5.a stavku 3. točki (c), stavku 4. točki (b) i stavku 4. točki (e) Odluke 1999/468/EZ su dva mjeseca, jedan mjesec odnosno dva mjeseca.
4. Prilikom pozivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5.a stavci 1., 2., 4. i 6. i članak 7. Odluke 1999/468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8.
Članak 7.
1. Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da se tvari navedene u Prilogu I. i namijenjene za korištenje kao ekstrakcijska otapala ne mogu stavljati na tržište osim ako se na pakiranju, spremnicima ili oznakama ne nalaze sljedeće pojedinosti navedene tako da su vidljive, jasno čitljive i neizbrisive:
(a) |
komercijalni naziv, kako je navedeno u Prilogu I.; |
(b) |
jasan navod da je materijal pogodne kvalitete za korištenje za ekstrakciju hrane ili sastojaka hrane; |
(c) |
oznaka pomoću koje se serija ili lot mogu identificirati; |
(d) |
naziv ili naziv firme i adresa proizvođača ili osobe koja pakira ili prodavača ekstrakcijskog otapala s poslovnim nastanom u Zajednici; |
(e) |
neto količina dana u jedinicama volumena; |
(f) |
prema potrebi, posebne upute za čuvanje ili upute za upotrebu. |
2. Odstupajući od stavka 1., pojedinosti navedene u točkama (c), (d), (e) i (f) tog stavka mogu se nalaziti samo na trgovačkim dokumentima koji se odnose na seriju ili lot i koje treba dostaviti uz isporuku ili prije isporuke.
3. Ovaj članak ne dovodi u pitanje preciznije ili opširnije odredbe Zajednice o težinama i mjerama ili odredbe koje se odnose na klasifikaciju, pakiranje i označivanje opasnih tvari i smjesa.
4. Države članice suzdržavaju se od utvrđivanja detaljnijih zahtjeva od onih već sadržanih u ovom članku u pogledu načina na koji treba prikazati zadane pojedinosti.
Međutim, svaka država članica osigurava da prodaja ekstrakcijskih otapala bude zabranjena na njezinom državnom području, ako pojedinosti predviđene u ovom članku nisu dane na jeziku koji kupci mogu lako razumjeti, osim ako su poduzete druge mjere kako bi se osigurala informiranost kupca. Ova odredba ne sprečava da takve pojedinosti budu navedene na različitim jezicima.
Članak 8.
1. Ova Direktiva se također primjenjuje na ekstrakcijska otapala koja se koriste ili su namijenjena korištenju u proizvodnji hrane ili sastojaka hrane koji se uvoze u Zajednicu.
2. Ova Direktiva se ne primjenjuje na ekstrakcijska otapala ili hranu namijenjenu izvozu iz Zajednice.
Članak 9.
Direktiva 88/344/EEZ kako je izmijenjena aktima navedenima u Prilogu II. dijelu A stavlja se izvan snage ne dovodeći u pitanje obveze država članica u pogledu rokova za prijenos u nacionalno pravo direktiva iz Priloga II. dijela B.
Upućivanja na Direktivu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Priloga III.
Članak 10.
Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 11.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 23. travnja 2009.
Za Europski parlament
Predsjednik
H.-G. PÖTTERING
Za Vijeće
Predsjednik
P. NEČAS
(1) SL C 224, 30.8.2008., str. 87.
(2) Mišljenje Europskog parlamenta od 23. rujna 2008. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 23. ožujka 2009.
(3) SL L 157, 24.6.1988., str. 28.
(4) Vidjeti Prilog II., dio A.
(5) SL L 184, 17.7.1999., str. 23.
(6) SL L 31, 1.2.2002., str. 1.
PRILOG I.
EKSTRAKCIJSKA OTAPALA KOJA SE MOGU KORISTITI TIJEKOM PRERADE SIROVINA, HRANE, KOMPONENTI HRANE ILI SASTOJAKA HRANE
DIO I.
Ekstrakcijska otapala koja treba koristiti u skladu s dobrom proizvođačkom praksom za sve namjene (1)
Naziv:
|
Propan |
|
Butan |
|
Etilacetat |
|
Etanol |
|
Ugljični dioksid |
|
Aceton (2) |
|
Dušikov oksid |
DIO II.
Ekstrakcijska otapala za koja su navedeni uvjeti upotrebe
Naziv |
Uvjeti upotrebe (sažeti opis ekstrakcije) |
Najveće dopuštene količine ostataka u ekstrahiranoj hrani ili sastojku hrane |
Heksan (3) |
Proizvodnja ili frakcioniranje masti i ulja i proizvodnja kakao maslaca |
1 mg/kg u masti, ulju ili kakao maslacu |
Proizvodnja proteinskih proizvoda bez masti i brašna bez masti |
10 mg/kg u hrani koja sadrži proteinske proizvode bez masti i brašna bez masti |
|
30 mg/kg u sojinim proizvodima bez masti koji se prodaju krajnjem potrošaču |
||
Priprema žitnih klica bez masti |
5 mg/kg u žitnim klicama bez masti |
|
Metilacetat |
Uklanjanje kofeina ili nadražujućih i gorkih tvari iz kave i čaja |
20 mg/kg u kavi ili čaju |
Proizvodnja šećera iz melase |
1 mg/kg u šećeru |
|
Etilmetilketon (4) |
Frakcioniranje masti i ulja |
5 mg/kg u masti i ulju |
Uklanjanje kofeina ili nadražujućih i gorkih tvari iz kave i čaja |
20 mg/kg u kavi ili čaju |
|
Diklormetan |
Uklanjanje kofeina ili nadražujućih i gorkih tvari iz kave i čaja |
2 mg/kg u prženoj kavi i 5 mg/kg u čaju |
Metanol |
Sve upotrebe |
10 mg/kg |
Propan-2-ol |
Sve upotrebe |
10 mg/kg |
DIO III.
Ekstrakcijska otapala za koja su određeni uvjeti upotrebe
Naziv |
Najveća dopuštena količina ostataka u hrani zbog upotrebe ekstrakcijskog otapala u proizvodnji aroma iz prirodnih aromatičnih tvari |
Dietileter |
2 mg/kg |
Heksan (5) |
1 mg/kg |
Cikloheksan |
1 mg/kg |
Metilacetat |
1 mg/kg |
Butan-1-ol |
1 mg/kg |
Butan-2-ol |
1 mg/kg |
Etilmetilketon (5) |
1 mg/kg |
Diklormetan |
0,02 mg/kg |
Propan-1-ol |
1 mg/kg |
1,1,1,2-tetrafluoretan |
0,02 mg/kg |
(1) Smatra se da je ekstrakcijsko otapalo korišteno u skladu s dobrom proizvođačkom praksom ako njegova upotreba ima za posljedicu samo prisutnost ostataka ili derivata u tehnološki neizbježnim količinama koje ne predstavljaju opasnost za zdravlje ljudi.
(2) Zabranjena je upotreba acetona za rafinaciju ulja od komine maslina.
(3) Heksan je komercijalni proizvod koji se sastoji uglavnom od acikličkih zasićenih ugljikovodika sa šest ugljikovih atoma, dobiven destilacijom pri temperaturi između 64 °C i 70 °C. Zabranjena je upotreba heksana i etilmetilketona u kombinaciji.
(4) Razina n-heksana u ovom otapalu ne smije biti veća od 50 mg/kg. Zabranjena je upotreba heksana i etilmetilketona u kombinaciji.
(5) Zabranjena je upotreba heksana i etilmetilketona u kombinaciji.
PRILOG II.
DIO A
Direktiva stavljena izvan snage s popisom njezinih uzastopnih izmjena
(iz članka 9.)
Direktiva Vijeća 88/344/EEZ |
|
Direktiva Vijeća 92/115/EEZ |
|
Direktiva 94/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća |
|
Direktiva 97/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća |
|
Uredba (EZ) br. 1882/2003 Europskog parlamenta i Vijeća |
Samo točka 9. Priloga III. |
DIO B
Rokovi za prijenos u nacionalno pravo
(iz članka 9.)
Direktiva |
Rok za prijenos |
||
88/344/EEZ |
13. lipnja 1991. |
||
92/115/EEZ |
|
||
|
|||
94/52/EZ |
7. prosinca 1995. |
||
97/60/EZ |
|
||
|
(1) U skladu s člankom 2. stavkom 1. Direktive 92/115/EEZ:
„Države članice izmjenjuju svoje zakone i druge propise tako da:
— |
dozvole trgovinu proizvodima koji su u skladu s ovom Direktivom najkasnije do 1. srpnja 1993., |
— |
zabrane trgovinu proizvodima koji nisu u skladu s ovom Direktivom s učinkom od 1. siječnja 1994.” |
(2) U skladu s člankom 2. stavkom 1. Direktive 97/60/EZ:
„Države članice izmjenjuju svoje zakone i druge propise tako da:
— |
odobre trgovinu proizvodima koji su u skladu s Direktivom 88/344/EEZ, kako je izmijenjena ovom Direktivom najkasnije do 27. listopada 1998., |
— |
zabrane trgovinu proizvodima koji nisu u skladu s Direktivom 88/344/EEZ, kako je izmijenjena ovom Direktivom od 27. travnja 1999. Međutim, proizvodi stavljeni na tržište ili označeni prije tog datuma a koji nisu u skladu s Direktivom 88/344/EEZ, kako je izmijenjena ovom Direktivom, mogu se stavljati na tržište do iscrpljenja zaliha.” |
PRILOG III.
Korelacijska tablica
Direktiva 88/344/EEZ |
Ova Direktiva |
Članak 1. stavak 1. |
Članak 1. stavak 1. |
Članak 1. stavak 3. |
Članak 1. stavak 2. |
Članak 2. stavak 1. |
Članak 2. stavak 1. |
Članak 2. stavak 2. |
Članak 2. stavak 2. |
Članak 2. stavak 3. |
— |
Članak 2. stavak 4. |
Članak 2. stavak 3. |
Članak 3. |
Članak 3. |
Članak 4. |
Članak 4. |
Članak 5. |
Članak 5. |
Članak 6. stavak 1. |
Članak 6. stavak 1. |
Članak 6. stavak 2. |
— |
Članak 6. stavak 3. |
— |
— |
Članak 6. stavak 2. |
— |
Članak 6. stavak 3. |
— |
Članak 6. stavak 4. |
Članak 7. |
Članak 7. |
Članak 8. |
Članak 8. |
Članak 9. |
— |
— |
Članak 9. |
— |
Članak 10. |
Članak 10. |
Članak 11. |
Prilog |
Prilog I. |
— |
Prilog II. |
— |
Prilog III. |
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
232 |
32009R1170
L 314/36 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
30.11.2009. |
UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 1170/2009
od 30. studenoga 2009.
o izmjeni Direktive 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na popise vitamina i minerala i njihovih oblika koji se mogu dodavati hrani, uključujući dodatke prehrani
(Tekst značajan za EGP)
KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice,
uzimajući u obzir Direktivu 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. lipnja 2002. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na dodatke prehrani (1), a posebno njezin članak 4. stavak 5.,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o dodavanju vitamina, minerala i određenih drugih tvari hrani (2), a posebno njezin članak 3. stavak 3.,
nakon savjetovanja s Europskom agencijom za sigurnost hrane,
budući da:
(1) |
Prilozima I. i II. Direktivi 2002/46/EZ utvrđuju se popisi vitamina i minerala te, za svakog od njih, njihovih oblika koji se mogu koristiti u proizvodnji dodataka prehrani. Potrebno je donijeti izmjene tih popisa u skladu sa zahtjevima utvrđenim u članku 4. te direktive i u skladu s postupkom iz njezinog članka 13. stavka 3. |
(2) |
Prilozima I. i II. Uredbi (EZ) br. 1925/2006 utvrđuju se popisi vitamina i minerala te, za svakog od njih, njihovih oblika koji se mogu dodavati hrani. Potrebno je donijeti izmjene tih popisa u skladu sa zahtjevima utvrđenim u članku 3. te uredbe i u skladu s postupkom iz njezinog članka 14. stavka 3. |
(3) |
Europska agencija za sigurnost hrane ocijenila je nove oblike vitamina i minerala. Tvari za koje je dano povoljno znanstveno mišljenje i za koje je udovoljeno zahtjevima utvrđenim u Direktivi 2002/46/EZ i Uredbi (EZ) br. 1925/2006 treba dodati u odgovarajuće popise u tim aktima. |
(4) |
Provedeno je savjetovanje sa zainteresiranim stranama i dobivene napomene su uzete u obzir. |
(5) |
Na temelju znanstvene ocjene Europske agencije za sigurnost hrane primjereno je uvesti specifikacije za određene vitaminske i mineralne tvari radi njihove identifikacije. |
(6) |
Direktivu 2002/46/EZ i Uredbu (EZ) br. 1925/2006 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
(7) |
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Prilozi I. i II. Direktivi 2002/46/EEZ zamjenjuju se tekstovima u prilogu I. i II. ovoj Uredbi.
Članak 2.
Uredba (EZ) br. 1925/2006 mijenja se kako slijedi:
1. |
U Prilogu I., riječ „Bor” se dodaje u popis u točki 2. |
2. |
Prilog II. zamjenjuje se tekstom u Prilogu III. ovoj Uredbi. |
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 30. studenoga 2009.
Za Komisiju
Androulla VASSILIOU
Članica Komisije
(1) SL L 183, 12.7.2002., str. 51.
(2) SL L 404, 30.12.2006., str. 26.
PRILOG I.
„PRILOG I.
Vitamini i minerali koji se mogu koristiti u proizvodnji dodataka prehrani
1. Vitamini
Vitamin A (μg RE)
Vitamin D (μg)
Vitamin E (mg a-TE)
Vitamin K (μg)
Vitamin B1 (mg)
Vitamin B2 (mg)
Niacin (mg NE)
Pantotenska kiselina (mg)
Vitamin B6 (mg)
Folna kiselina (μg) (1)
Vitamin B12 (μg)
Biotin (μg)
Vitamin C (mg)
2. Minerali
Kalcij (mg)
Magnezij (mg)
Željezo (mg)
Bakar (μg)
Jod (μg)
Cink (mg)
Mangan (mg)
Natrij (mg)
Kalij (mg)
Selen (μg)
Krom (μg)
Molibden (μg)
Fluor (mg)
Klor (mg)
Fosfor (mg)
Bor (mg)
Silicij (mg)
(1) Folna kiselina je izraz uključen u Prilog I. Direktivi Komisije 2008/100/EZ od 28. listopada 2008. o izmjeni Direktive Vijeća 90/496/EEZ o označivanju hranjive vrijednosti hrane u odnosu na preporučene dnevne unose, pretvorbene faktore za izračun energetske vrijednosti i definicije u svrhu označivanja hranjive vrijednosti i obuhvaća sve oblike folata.”
PRILOG II.
„PRILOG II.
Vitaminske i mineralne tvari koje se mogu koristiti u proizvodnji dodataka prehrani
A. Vitamini
1. VITAMIN A
(a) |
retinol |
(b) |
retinil-acetat |
(c) |
retinil-palmitat |
(d) |
beta-karoten |
2. VITAMIN D
(a) |
kolekalciferol |
(b) |
ergokalciferol |
3. VITAMIN E
(a) |
D-alfa-tokoferol |
(b) |
DL-alfa-tokoferol |
(c) |
D-alfa-tokoferil acetat |
(d) |
DL-alfa-tokoferil acetat |
(e) |
D-alfa-tokoferil kiseli sukcinat |
(f) |
mješavina tokoferola (1) |
(g) |
tokotrienol tokoferol (2) |
4. VITAMIN K
(a) |
filokinon (fitomenadion) |
(b) |
menakinon (3) |
5. VITAMIN B1
(a) |
tiamin-hidroklorid |
(b) |
tiamin-mononitrat |
(c) |
tiamin monofosfat klorid |
(d) |
tiamin pirofosfat klorid |
6. VITAMIN B2
(a) |
riboflavin |
(b) |
natrijev riboflavin-5’-fosfat |
7. NIACIN
(a) |
nikotinska kiselina |
(b) |
nikotinamid |
(c) |
inositol heksanikotinat (inositol heksaniacinat) |
8. PANTOTENSKA KISELINA
(a) |
kalcijev D-pantotenat |
(b) |
natrijev D-pantotenat |
(c) |
dekspantenol |
(d) |
pantetin |
9. VITAMIN B6
(a) |
piridoksin-hidroklorid |
(b) |
piridoksin 5′-fosfat |
(c) |
piridoksal 5’-fosfat |
10. FOLAT
(a) |
pteroilmonoglutaminska kiselina |
(b) |
kalcijev-L-metilfolat |
11. VITAMIN B12
(a) |
cijanokobalamin |
(b) |
hidroksokobalamin |
(c) |
5′-deoksiadenosilkobalamin |
(d) |
metilkobalamin |
12. BIOTIN
(a) |
D-biotin |
13. VITAMIN C
(a) |
L-askorbinska kiselina |
(b) |
natrijev L-askorbat |
(c) |
kalcijev L-askorbat (4) |
(d) |
kalijev L-askorbat |
(e) |
L-askorbil 6-palmitat |
(f) |
magnezijev L-askorbat |
(g) |
cinkov L-askorbat |
B. Minerali
kalcijev acetat
kalcijev L-askorbat
kalcijev bisglicinat
kalcijev karbonat
kalcijev klorid
kalcijev citrat malat
kalcijeve soli limunske kiseline
kalcijev glukonat
kalcijev glicerofosfat
kalcijev laktat
kalcijev piruvat
kalcijeve soli ortofosforne kiseline
kalcijev sukcinat
kalcijev hidroksid
kalcijev L-lizinat
kalcijev malat
kalcijev oksid
kalcijev L-pidolat
kalcijev L-treonat
kalcijev sulfat
magnezijev acetat
magnezijev L-askorbat
magnezijev bisglicinat
magnezijev karbonat
magnezijev klorid
magnezijeve soli limunske kiseline
magnezijev glukonat
magnezijev glicerofosfat
magnezijeve soli ortofosforne kiseline
magnezijev laktat
magnezijev L-lizinat
magnezijev hidroksid
magnezijev malat
magnezijev oksid
magnezijev L-pidolat
magnezijev kalij citrat
magnezijev piruvat
magnezijev sukcinat
magnezijev sulfat
magnezijev taurat
magnezijev acetil taurat
željezov karbonat
željezov citrat
željezov amonijev citrat
željezov glukonat
željezov fumarat
željezo natrij difosfat
željezov laktat
željezov sulfat
željezov difosfat (željezov pirofosfat)
željezov saharat
elementarno željezo (reducirano karbonilom, vodikom i elektrolitički)
željezov bisglicinat
željezov L-pidolat
željezov fosfat
željezo (II) taurat
bakrov karbonat
bakrov citrat
bakrov glukonat
bakrov sulfat
bakrov L-aspartat
bakrov bisglicinat
bakar-lizin kompleks
bakar (II) oksid
natrijev jodid
natrijev jodat
kalijev jodid
kalijev jodat
cinkov acetat
cinkov L-askorbat
cinkov L-aspartat
cinkov bisglicinat
cinkov klorid
cinkov citrat
cinkov glukonat
cinkov laktat
cinkov L-lizinat
cinkov malat
cinkov mono-L-metionin sulfat
cinkov oksid
cinkov karbonat
cinkov L-pidolat
cinkov pikolinat
cinkov sulfat
manganov askorbat
manganov L-aspartat
manganov bisglicinat
manganov karbonat
manganov klorid
manganov citrat
manganov glukonat
manganov glicerofosfat
manganov pidolat
manganov sulfat
natrijev bikarbonat
natrijev karbonat
natrijev klorid
natrijev citrat
natrijev glukonat
natrijev laktat
natrijev hidroksid
natrijeve soli ortofosforne kiseline
kalijev bikarbonat
kalijev karbonat
kalijev klorid
kalijev citrat
kalijev glukonat
kalijev glicerofosfat
kalijev laktat
kalijev hidroksid
kalijev L-pidolat
kalijev malat
kalijeve soli ortofosforne kiseline
L-selenometionin
selenom obogaćeni kvasci (5)
selenova kiselina
natrijev selenat
natrijev hidrogen selenit
natrijev selenit
krom (III) klorid
krom (III) laktat trihidrat
krom nitrat
krom pikolinat
krom (III) sulfat
amonijev molibdat (molibden (VI))
kalijev molibdat (molibden (VI))
natrijev molibdat (molibden (VI))
kalcijev fluorid
kalijev fluorid
natrijev fluorid
natrijev monofluorofosfat
borna kiselina
natrijev borat
kolin-stabilna ortosilicijeva kiselina
silicijev dioksid
silicijeva kiselina (6)
(1) Alfa-tokoferol < 20 %, beta-tokoferol < 10 %, gama-tokoferol 50–70 % i delta-tokoferol 10–30 %.
(2) Tipična razina pojedinačnih tokoferola i tokotrienola:
— |
115 mg/g alfa-tokoferola (101 mg/g minimum) |
— |
5 mg/g beta-tokoferola (< 1 mg/g minimum) |
— |
45 mg/g gama-tokoferola (25 mg/g minimum) |
— |
12 mg/g delta-tokoferola (3 mg/g minimum) |
— |
67 mg/g alfa-tokotrienola (30 mg/g minimum) |
— |
< 1 mg/g beta-tokotrienola (< 1 mg/g minimum) |
— |
82 mg/g gama-tokotrienola (45 mg/g minimum) |
— |
5 mg/g delta-tokotrienola (< 1 mg/g minimum). |
(3) Menakinon je uglavnom u obliku menakinona-7 i minimalni udio menakinona-6.
(4) Može sadržavati do 2 % treonata.
(5) Selenom obogaćeni kvasci proizvedeni iz kulture u prisutnosti natrijevog selenita kao izvora selena sadrže, u sušenom obliku stavljenom na tržište, najviše 2,5 mg Se/g. Dominantna vrsta organskog selena prisutna u kvascu je selenometionin (između 60 i 85 % ukupnog ekstrahiranog selena u proizvodu). Sadržaj drugih organskih selenovih spojeva, uključujući selenocistein, ne smije prijeći 10 % ukupnog ekstrahiranog selena. Razine anorganskog selena u pravilu ne smiju prelaziti 1 % ukupnog ekstrahiranog selena.
(6) U obliku gela.”
PRILOG III.
„PRILOG II.
Kemijski oblici vitamina i mineralne tvari koji se mogu dodati hrani
1. Kemijski oblici vitamina
VITAMIN A
retinol
retinil-acetate
retinil-palmitate
beta-karoten
VITAMIN D
kolekalciferol
ergokalciferol
VITAMIN E
D-alfa-tokoferol
DL-alfa-tokoferol
D-alfa-tokoferil acetat
DL-alfa-tokoferil acetat
D-alfa-tokoferil kiseli sukcinat
VITAMIN K
filokinon (fitomenadion)
menakinon (1)
VITAMIN B1
tiamin-hidroklorid
tiamin-mononitrat
VITAMIN B2
riboflavin
natrijev riboflavin-5’-fosfat
NIACIN
nikotinska kiselina
nikotinamid
PANTOTENSKA KISELINA
kalcijev D-pantotenat
natrijev D-pantotenat
dekspantenol
VITAMIN B6
piridoksin-hidroklorid
piridoksin 5′-fosfat
piridoksin dipalmitat
FOLNA KISELINA
pteroilmonoglutaminska kiselina
kalcijev-L-metilfolat
VITAMIN B12
cijanokobalamin
hidroksokobalamin
BIOTIN
D-biotin
VITAMIN C
L-askorbinska kiselina
natrijev L-askorbat
kalcijev L-askorbat
kalijev L-askorbat
L-askorbil 6-palmitat
2. Mineralne tvari
kalcijev karbonat
kalcijev klorid
kalcijev citrat malat
kalcijeve soli limunske kiseline
kalcijev glukonat
kalcijev glicerofosfat
kalcijev laktat
kalcijeve soli ortofosforne kiseline
kalcijev hidroksid
kalcijev malat
kalcijev oksid
kalcijev sulfat
magnezijev acetat
magnezijev karbonat
magnezijev klorid
magnezijeve soli limunske kiseline
magnezijev glukonat
magnezijev glicerofosfat
magnezijeve soli ortofosforne kiseline
magnezijev laktat
magnezijev hidroksid
magnezijev oksid
magnezijev kalij citrat
magnezijev sulfat
željezov bisglicinat
željezov karbonat
željezov citrat
željezov amonijev citrat
željezov glukonat
željezov fumarat
željezo natrij difosfat
željezov laktat
željezov sulfat
željezov difosfat (željezov pirofosfat)
željezov saharat
elementarno željezo (reducirano karbonilom, vodikom i elektrolitički)
bakrov karbonat
bakrov citrat
bakrov glukonat
bakrov sulfat
kompleks lizina s bakrom
natrijev jodid
natrijev jodat
kalijev jodid
kalijev jodat
cinkov acetat
cinkov bisglicinat
cinkov klorid
cinkov citrat
cinkov glukonat
cinkov laktat
cinkov oksid
cinkov karbonat
cinkov sulfat
manganov karbonat
manganov klorid
manganov citrat
manganov glukonat
manganov glicerofosfat
manganov sulfat
natrijev bikarbonat
natrijev karbonat
natrijev citrat
natrijev glukonat
natrijev laktat
natrijev hidroksid
natrijeve soli ortofosforne kiseline
selenom obogaćeni kvasci (2)
natrijev selenat
natrijev hidrogen selenit
natrijev selenit
natrijev fluorid
kalijev fluorid
kalijev bikarbonat
kalijev karbonat
kalijev klorid
kalijev citrat
kalijev glukonat
kalijev glicerofosfat
kalijev laktat
kalijev hidroksid
kalijeve soli ortofosforne kiseline
kromov (III) klorid i njegov heksahidrat
kromov (III) sulfat i njegov heksahidrat
amonijev molibdat (molibden (VI))
natrijev molibdat (molibden (VI))
borna kiselina
natrijev borat
(1) Menakinon je uglavnom u obliku menakinona-7 i minimalni udio menakinona-6.
(2) Selenom obogaćeni kvasci proizvedeni iz kulture u prisutnosti natrijevog selenita kao izvora selena sadrže, u sušenom obliku stavljenom na tržište, najviše 2,5 mg Se/g. Dominantna vrsta organskog selena prisutna u kvascu je selenometionin (između 60 i 85 % ukupnog ekstrahiranog selena u proizvodu). Sadržaj drugih organskih selenovih spojeva, uključujući selenocistein, ne smije prijeći 10 % ukupnog ekstrahiranog selena. Razine anorganskog selena u pravilu ne smiju prelaziti 1 % ukupnog ekstrahiranog selena.”
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
239 |
32010R0105
L 035/7 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
05.02.2010. |
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 105/2010
od 5. veljače 2010.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani u odnosu na okratoksin A
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontaminante u hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 (2) utvrđuju se najveće dopuštene količine određenih kontaminanata u hrani. |
(2) |
Znanstveni odbor za kontaminante u prehrambenom lancu Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) je na zahtjev Komisije 4. travnja 2006. usvojio ažurirano znanstveno mišljenje u pogledu okratoksina A (OTA) u hrani (3), uzimajući u obzir nove znanstvene informacije, i utvrdio prihvatljivi tjedni unos (TWI) od 120 ng/kg tjelesne težine. |
(3) |
U Uredbi (EZ) br. 1881/2006 predviđeno je da će primjerenost utvrđivanja najveće dopuštene količine za OTA u hrani kao što su sušeno voće osim grožđica, kakao i proizvodi od kakaa, začini, mesni proizvodi, sirova kava, pivo i slatki korijen te preispitivanje postojećih najvećih dopuštenih količina, posebno za OTA u grožđicama i soku od grožđa, biti razmotrena u svjetlu nedavnog znanstvenog mišljenja EFSA-e. |
(4) |
Na temelju mišljenja koje je usvojila EFSA, čini se da su postojeće najveće dopuštene količine primjerene za zaštitu javnog zdravlja i mora ih se zadržati. U pogledu hrane koja još nije obuhvaćena Uredbom (EZ) br. 1881/2006, smatralo se potrebnim i primjerenim za zaštitu javnog zdravlja utvrditi najveće dopuštene količine okratoksina A u hrani koja znatno pridonosi izloženosti OTA (za čitavu populaciju, ili za osjetljivu skupinu populacije, ili za značajan dio populacije) ili za onu hranu koja nužno značajno ne pridonosi izloženosti OTA, ali postoje dokazi da se u tim proizvodima mogu naći vrlo velike količine OTA. U tim je slučajevima primjereno utvrditi najveću dopuštenu količinu kako bi se izbjeglo da ti jako kontaminirani proizvodi uđu u prehrambeni lanac. |
(5) |
Na temelju raspoloživih informacija ne čini se potrebnim radi zaštite javnog zdravlja utvrditi najveću dopuštenu količinu OTA u sušenom voću osim grožđica, kakau i proizvodima od kakaa, mesnim proizvodima, uključujući jestive iznutrice te proizvode od krvi i likerska vina, budući da oni ne pridonose značajno izloženosti OTA i velike količine OTA su samo malokad nađene u tim proizvodima. U slučaju sirove kave i piva, prisutnost OTA se već kontrolira na drugom primjerenijem stupnju prehrambenog lanca (pržena kava i slad). |
(6) |
Vrlo visoke razine OTA bile su u nekoliko navrata uočene u začinima i slatkom korijenu. Stoga je primjereno utvrditi najveće dopuštene količine za začine i slatki korijen. |
(7) |
Postoje nedavni dokazi da u nekim zemljama, koje su glavni proizvođači začina i koje ih izvoze u Uniju, ne postoje preventivne mjere i službene kontrole za kontrolu prisutnosti okratoksina A u začinima. Kako bi se zaštitilo javno zdravlje, primjereno je odmah utvrditi najveću dopuštenu količinu za okratoksin A u začinima. Kako bi se omogućilo zemljama proizvođačima da uspostave preventivne mjere i da se ne ometa trgovina u neprihvatljivom obimu, utvrđena je veća najveća dopuštena količina, primjenljiva u kratkom roku, na ograničeno vremensko razdoblje, prije nego što se počne primjenjivati najveća dopuštena količina koju je moguće postići primjenom dobrih praksi. Prije početka primjene strože razine, primjereno je izvršiti procjenu mogućnosti postizanja razina okratoksina A u različitim proizvodnim regijama u svijetu uz primjenu dobrih praksi. |
(8) |
Primjereno je nastaviti s praćenjem OTA u hrani za koju nije utvrđena najveća dopuštena količina i u slučaju redovitog nalaženja neuobičajeno visokih količina OTA, može se smatrati da je primjereno utvrditi najveću dopuštenu količinu OTA u toj hrani. |
(9) |
Uredbu (EZ) br. 1881/2006 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
(10) |
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Prilog Uredbi (EZ) br. 1881/2006 mijenja se kako slijedi:
1. |
točka 2.2.11. zamjenjuje se sljedećim:
|
2. |
Dodaje se sljedeća bilješka:
|
Članak 2.
Zainteresirane strane dostavljaju Komisiji rezultate provedenih istraživanja uključujući podatke o pojavi i napretku u pogledu primjene preventivnih mjera za izbjegavanje kontaminacije okratoksinom A u začinima.
Države članice trebaju redovito izvješćivati Komisiju o nalazima okratoksina A u začinima.
Komisija će staviti na raspolaganje te informacije državama članicama s ciljem procjene, prije početka primjene strože razine, mogućnosti postizanja strože razine okratoksina A u začinima u različitim proizvodnim regijama u svijetu uz primjenu dobrih praksi.
Članak 3.
Ova se Uredba ne primjenjuje na proizvode koji su bili stavljeni na tržište prije 1. srpnja 2010. u skladu s odredbama primjenljivim tog dana.
Najveća dopuštena količina za okratoksin A utvrđena u točki 2.2.11. Priloga, koja je primjenljiva od 1. srpnja 2012. ne primjenjuje se na proizvode stavljene na tržište prije 1. srpnja 2012. u skladu s odredbama primjenljivim tog dana.
Teret dokazivanja kada su proizvodi stavljeni na tržište snosi subjekt u poslovanju s hranom.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. srpnja 2010.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 5. veljače 2010.
Za Komisiju
Predsjednik
José Manuel BARROSO
(1) SL L 37, 13.2.1993., str. 1.
(2) SL L 364, 20.12.2006., str. 5.
(3) http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/contam_op_ej365_ochratoxin_a_food_en.pdf
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
241 |
32010R0115
L 037/13 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
09.02.2010. |
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 115/2010
od 9. veljače 2010.
o utvrđivanju uvjeta za korištenje aktivnog aluminijevog oksida za uklanjanje fluorida iz prirodnih mineralnih voda i izvorskih voda
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2009/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. (1) o iskorištavanju i stavljanju na tržište prirodnih mineralnih voda, a posebno njezin članak 4. stavak 1. točku (c) i članak 12. stavak (d),
uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane,
budući da:
(1) |
Direktivom Komisije 2003/40/EZ od 16. svibnja 2003. o određivanju popisa, dopuštenih količina i zahtjeva za deklariranje sastojaka prirodnih mineralnih voda i uvjeta za korištenje zraka obogaćenog ozonom u obradi prirodnih mineralnih voda i izvorskih voda (2) utvrđuje se najveća dopuštena količina fluorida u prirodnim mineralnim vodama. U pogledu izvorske vode, takva granična vrijednost je utvrđena Direktivom Vijeća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kakvoći vode namijenjene za ljudsku potrošnju (3). |
(2) |
Kako bi se subjektima omogućilo da se usklade s tim direktivama, potrebno je odobriti postupak za uklanjanje fluorida iz prirodnih mineralnih voda i izvorskih voda korištenjem aktivnog aluminijevog oksida (dalje u tekstu „postupak uklanjanja fluorida”). |
(3) |
Postupkom uklanjanja fluorida ne smiju se obrađenoj vodi dodavati rezidue u koncentracijama koje bi mogle predstavljati opasnost za javno zdravlje. |
(4) |
O postupku uklanjanja fluorida treba obavijestiti nadležna tijela kako bi se omogućilo tim tijelima da provode kontrole potrebne za osiguravanje ispravne primjene postupka. |
(5) |
Korištenje postupka uklanjanja fluorida treba biti naznačeno na deklaraciji obrađene vode. |
(6) |
Mjere utvrđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, a nije im se usprotivio niti Europski parlament niti Vijeće, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Odobrava se obrada prirodnih mineralnih voda i izvorskih voda aktivnim aluminijevim oksidom u svrhu uklanjanja fluorida (dalje u tekstu „postupak uklanjanja fluorida”).
Prirodne mineralne vode i izvorske vode se dalje u tekstu skupno nazivaju „vodama”.
2. Postupak uklanjanja fluorida provodi se u skladu s tehničkim zahtjevima utvrđenim u Prilogu.
Članak 2.
Ispuštanje rezidua u vodu kao posljedica postupka uklanjanja fluorida treba biti što je moguće manje, koliko je to tehnički izvedivo u skladu s najboljim praksama, i ne smije predstavljati opasnost za javno zdravlje. Kako bi se to osiguralo, subjekt mora provoditi i pratiti ključne faze postupka utvrđene u Prilogu.
Članak 3.
1. O primjeni postupka uklanjanja fluorida nadležna tijela moraju biti obaviještena najmanje tri mjeseca unaprijed.
2. Uz obavijest subjekt mora nadležnim tijelima dostaviti odgovarajuće informacije, dokumentaciju i analitičke rezultate vezane za postupak koji dokazuju njegovu sukladnost s Prilogom.
Članak 4.
Deklaracija na vodi koja je bila podvrgnuta postupku uklanjanja fluorida mora uključivati, neposredno pored izjave o analitičkom sastavu, navod „voda podvrgnuta odobrenoj adsorpcijskoj tehnici”.
Članak 5.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Proizvodi stavljeni na tržište do 10. kolovoza 2010. koji nisu sukladni s člankom 4. mogu se prodavati do 10. kolovoza 2011.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 9. veljače 2010.
Za Komisiju
Predsjednik
José Manuel BARROSO
(1) SL L 164, 1.9.2009., str. 45.
(2) SL L 126, 20.5.2003., str. 34.
(3) SL L 330, 21.7.1998., str. 32.
PRILOG
Tehnički zahtjevi za korištenje aktivnog aluminijevog oksida za uklanjanje fluorida iz prirodnih mineralnih voda i izvorskih voda
Sljedeće ključne faze postupka moraju se na odgovarajući način provoditi i pratiti:
1. |
Prije korištenja aktivnog aluminijevog oksida za obradu vode, on se mora podvrgnuti postupku inicijalizacije koji uključuje korištenje kiselih ili lužnatih kemikalija za uklanjanje svih rezidua a zatim se ispire radi uklanjanja sitnih čestica. |
2. |
U razdoblju od jednog to četiri tjedna, ovisno o sastavu i protoku vode, mora se provesti postupak regeneracije. On uključuje primjenu odgovarajućih kemikalija radi uklanjanja apsorbiranih iona u svrhu vraćanja apsorpcijske sposobnosti aktivnog aluminijevog oksida te radi uklanjanja eventualno formiranih biofilmova. Ovaj postupak se provodi u sljedeće tri faze:
|
3. |
Kemikalije i reagensi koji se koriste za postupke inicijalizacije i regeneracije moraju biti u skladu s odgovarajućim europskim normama (1) ili primjenjivim nacionalnim normama koje se odnose na čistoću kemijskih reagensa koji se koriste za obradu vode za ljudsku potrošnju. |
4. |
Aktivni aluminijev oksid mora biti sukladan europskoj normi za ispitivanje ispiranja (EN 12902) (2) kako bi se osiguralo da se u vodu ne ispuštaju rezidue što bi rezultiralo koncentracijama koje premašuju granice utvrđene u Direktivi 2003/40/EZ ili, ako granice nisu utvrđene u toj Direktivi, granice utvrđene u Direktivi 98/83/EZ ili u primjenjivom nacionalnom zakonodavstvu. Ukupna količina aluminijevih iona u obrađenoj vodi, kao rezultat otpuštanja aluminija, glavnog sastojka aktivnog aluminijevog oksida, ne smije biti veća od 200 μ/l, kako je utvrđeno u Direktivi 98/83/EZ. Ta količina se mora redovito provjeravati u skladu s Direktivom Vijeća. |
5. |
Faze postupka podliježu dobrim proizvođačkim praksama i HACCP načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o higijeni hrane (3). |
6. |
Subjekt mora uspostaviti program praćenja kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje svih faza postupka, posebno u pogledu održavanja bitnih karakteristika vode i njenog sadržaja fluorida. |
(1) Europska norma koju je razvio Europski odbor za normizaciju (CEN).
(2) Europska norma EN 12902 (2004): Proizvodi koji se koriste za obradu vode za ljudsku potrošnju. Anorganski nosači i materijali za filtriranje.
(3) SL L 139, 30.4.2004., str. 1.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
244 |
32010R0165
L 050/8 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
26.02.2010. |
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 165/2010
od 26. veljače 2010.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani u odnosu na aflatoksine
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontaminante u hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Uredbom Komisije (EZ) 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (2) utvrđuju se najveće dopuštene količine za aflatoksin B1 i ukupne aflatoksine (aflatoksin B1 + G1 + B2 + G2) u cijelom rasponu hrane. |
(2) |
Potrebno je izmijeniti određene najveće dopuštene količine za aflatoksine u određenoj hrani kako bi se uzeo u obzir razvoj Codexa Alimentariusa, te novi podaci sadržani u nedavnom znanstvenome mišljenju. |
(3) |
Codexom Alimentariusom utvrđena je razina od 15 μg/kg ukupnih aflatoksina u bademima, lješnjacima i pistacijama namijenjenim daljnjoj preradi te razina od 10 μg/kg ukupnih aflatoksina u bademima, lješnjacima i pistacijama za izravnu konzumaciju (3). |
(4) |
Znanstveni odbor za kontaminante u prehrambenom lancu (Odbor Contam) Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) donio je 25. siječnja 2007. mišljenje o potencijalnom povećanju rizika za zdravlje potrošača zbog mogućeg povećanja postojećih najvećih dopuštenih količina za aflatoksine u bademima, lješnjacima i pistacijama i od njih dobivenim proizvodima (4). Odbor Contam je zaključio da bi izmjena najvećih dopuštenih količina za ukupne aflatoksine s 4 na 8 ili 10 μg/kg u bademima, lješnjacima i pistacijama imala malog utjecaja na procjene izloženosti putem prehrane, rizik od raka i izračunane granice izloženosti (MOE). Odbor je, nadalje, zaključio da bi izloženost aflatoksinima iz svih izvora trebala biti toliko niska koliko je to razumno moguće, budući da su aflatoksini genotoksični i kancerogeni. Podaci ukazuju na to da bi se smanjenje ukupne izloženosti aflatoksinima putem prehrane moglo postići smanjenjem broja izrazito kontaminirane hrane koja dolazi na tržište učinkovitijom provedbom i smanjenjem izloženosti iz drugih izvora hrane osim badema, lješnjaka i pistacija. |
(5) |
Odbor Contam donio je 16. lipnja 2009. izjavu o učincima na javno zdravlje povećanja razina ukupnih aflatoksina s 4 μg/kg na 10 μg/kg za orašaste plodove osim badema, lješnjaka i pistacija (5). Odbor je zaključio da na temelju podataka koji su bili dostupni 2007. godine povećanje razina za ukupne aflatoksine s 4 μg/kg na 10 μg/kg za druge orašaste plodove, uključujući brazilske oraščiće, ne bi negativno utjecalo na javno zdravlje. S obzirom na trenutačne rasprave u okviru Codexa Alimentariusa o najvećim dopuštenim količinama za aflatoksine u brazilskim oraščićima, primjereno je uskladiti razinu za aflatoksine u brazilskim oraščićima s razinom iz Codexa za bademe, lješnjake i pistacije. |
(6) |
U Codexu Alimentariusu utvrđena je samo najveća dopuštena količina za ukupne aflatoksine. Odgovarajuća razina aflatoksina B1 određena je korištenjem baze podataka o pojavi aflatoksina u hrani koju je EFSA koristila za procjenu izloženosti. |
(7) |
Iz mišljenja EFSA-e o aflatoksinima vidljivo je da sjemenke uljarica i od njih dobiveni proizvodi znatno doprinose čovjekovoj izloženosti aflatoksinima. EFSA je zaključila da izloženost aflatoksinima iz svih izvora treba biti koliko god je to razumno moguće manja. Nadalje, obavijesti iz sustava brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje (RASFF) upućuju na velike količine aflatoksina u sjemenkama uljarica, kao što su sjemenke suncokreta, sjemenke dinje itd. Stoga se također predlaže utvrđivanje najveće dopuštene količine za sjemenke uljarica osim kikirikija, u skladu s postojećim najvećim dopuštenim količinama za kikiriki. Međutim, budući da se aflatoksini gotovo u cijelosti uklanjaju postupkom proizvodnje rafiniranih biljnih ulja, primjereno je isključiti sjemenke uljarica, uključujući kikiriki, namijenjene drobljenju i proizvodnji rafiniranog biljnog ulja, te rafinirano biljno ulje. |
(8) |
Najveća dopuštena količina od 2 μg/kg za aflatoksin B1, te 4 μg/kg za ukupne aflatoksine utvrđena je u svim žitaricama i svim proizvodima dobivenim od žitarica uz iznimku kukuruza koji se podvrgava sortiranju ili drugoj fizikalnoj obradi prije korištenja za prehranu ljudi, za koji je utvrđena najveća dopuštena količina od 5 μg/kg za aflatoksin B1 i 10 μg/kg za ukupne aflatoksine. Neoljuštena riža redovito sadrži razine aflatoksina koje neznatno premašuju najveće dopuštene količine. Nakon ljuštenja, postupka kojim se uklanja ljuska, razine aflatoksina u bijeloj ljuštenoj riži manje su od najvećih dopuštenih količina. Stoga je primjereno da se za rižu primijeni isti pristup kao što je postojeći pristup za kukuruz te da se utvrdi veća najveća dopuštena količina aflatoksina B1 i ukupnih aflatoksina za rižu koja se prije korištenja za prehranu ljudi ili kao sastojak u hrani podvrgava sortiranju ili drugoj fizikalnoj obradi. |
(9) |
Najveće dopuštene količine odnose na jestivi dio orašastih plodova. Međutim, nedavni znanstveni dokazi pokazuju da se dio kontaminacije aflatoksinima može nalaziti na ljusci brazilskih oraščića. Stoga je primjereno izmijeniti bilješku u Prilogu, navodeći postupak koji je potrebno provesti kada se analiziraju orašasti plodovi u ljusci kako bi se uzele u obzir ove nedavne znanstvene spoznaje. |
(10) |
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 1881/2006 mijenja se kako slijedi:
1. |
Članak 4. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 4. Posebne odredbe za kikiriki, druge sjemenke uljarica, orašaste plodove, sušeno voće, rižu i kukuruz Kikiriki, druge sjemenke uljarica, orašasti plodovi, sušeno voće, riža i kukuruz koji nisu u skladu s odgovarajućim najvećim dopuštenim količinama aflatoksina utvrđenim u točkama 2.1.5., 2.1.6., 2.1.7., 2.1.8., 2.1.10. i 2.1.11. Priloga mogu se stavljati na tržište pod uvjetom da ta hrana:
|
2. |
Članak 5. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 5. Posebne odredbe za kikiriki, druge sjemenke uljarica, njihove proizvode i žitarice Na oznaci svake pojedine vreće, kutije itd. i na originalnom popratnom dokumentu mora biti jasno naznačena predviđena uporaba. Taj popratni dokument mora biti jasno povezan s pošiljkom tako da je naveden identifikacijski kod na svakoj pojedinoj vreći, kutiji itd. pošiljke. Osim toga, poslovna djelatnost primatelja pošiljke navedena u popratnom dokumentu mora biti u skladu s predviđenom uporabom. Ako nije jasno naznačeno da njihova predviđena uporaba nije za prehranu ljudi, najveće dopuštene količine utvrđene u točkama 2.1.5. i 2.1.11. Priloga primjenjuju se na sav kikiriki, druge sjemenke uljarica i njihove proizvode i žitarice koje se stavljaju na tržište. U pogledu izuzeća kikirikija i drugih sjemenki uljarica namijenjenih drobljenju i primjene najvećih dopuštenih količina utvrđenih u točki 2.1.1. Priloga, izuzeće se primjenjuje samo na pošiljke na kojima je jasno naznačena uporaba uz navod: ‚proizvod namijenjen drobljenju i proizvodnji rafiniranog biljnog ulja’. Taj se navod mora nalaziti na oznaci svake pojedine vreće, kutije itd. i na originalnom popratnom dokumentu ili dokumentima. Krajnje odredište mora biti pogon za drobljenje.” |
3. |
Prilog se mijenja kako slijedi:
|
Članak 2.
Ova se Uredba ne primjenjuje na koštice marelice i sjemenke uljarica, osim kikirikija, i od njih dobivene proizvode koji su stavljeni na tržište na dan prije dana početka primjene u skladu s odredbama primjenljivim tog dana.
Teret dokazivanja kada su proizvodi stavljeni na tržište snosi subjekt u poslovanju s hranom.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu desetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od dana stupanja na snagu.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 26. veljače 2010.
Za Komisiju
Predsjednik
José Manuel BARROSO
(1) SL L 37, 13.2.1993., str. 1.
(2) SL L 364, 20.12.2006., str. 5.
(3) Opći standard Codexa za kontaminante i toksine u hrani (CODEX STAN 193-1995) http://www.codexalimentarius.net/download/standards/17/CXS_193e.pdf.
(4) The EFSA Journal (2007.) 446, str. 1.-127. http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/CONTAM%20_op_ej446_aflatoxins_en.pdf?ssbinary = true.
(5) Izjava Znanstvenog odbora za kontaminante u prehrambenom lancu na zahtjev Europske komisije o učincima na javno zdravlje povećanja razina za ukupne aflatoksine s 4 μg/kg na 10 μg/kg za orašaste plodove osim badema, lješnjaka i pistacija,. The EFSA Journal (2009.) 1168, str. 1.-11. http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Statement/contam_statement_ej1168_aflatoxin_other_treenuts_en,0.pdf?ssbinary = true.
PRILOG
Hrana (1) |
Najveće dopuštene količine (μg/kg) |
|||||||||||||
„2.1. |
Aflatoksini |
B1 |
Zbroj B1, B2, G1 i G2 |
M1 |
||||||||||
2.1.1. |
Kikiriki i druge sjemenke uljarica (40) koji se sortiraju ili drukčije fizikalno obrađuju prije uporabe za prehranu ljudi ili kao sastojak hrane, osim:
|
8,0 (5) |
15,0 (5) |
— |
||||||||||
2.1.2. |
Bademi, pistacije i koštice marelice koji se sortiraju ili drukčije fizikalno obrađuju prije uporabe za prehranu ljudi ili kao sastojak hrane |
12,0 (5) |
15,0 (5) |
— |
||||||||||
2.1.3. |
Lješnjaci i brazilski oraščići koji se sortiraju ili drukčije fizikalno obrađuju prije uporabe za prehranu ljudi ili kao sastojak hrane |
8,0 (5) |
15,0 (5) |
|
||||||||||
2.1.4. |
Orašasti plodovi, osim orašastih plodova navedenih u točkama 2.1.2. i 2.1.3. koji se sortiraju ili drukčije fizikalno obrađuju prije uporabe za prehranu ljudi ili kao sastojak hrane |
5,0 (5) |
10,0 (5) |
— |
||||||||||
2.1.5. |
Kikiriki i druge sjemenke uljarica (40) i proizvodi od njih namijenjeni za izravnu prehranu ljudi ili kao sastojak hrane, osim:
|
2,0 (5) |
4,0 (5) |
— |
||||||||||
2.1.6. |
Bademi, pistacije i koštice marelice namijenjeni za izravnu prehranu ljudi ili kao sastojak hrane (41) |
8,0 (5) |
10,0 (5) |
— |
||||||||||
2.1.7. |
Lješnjaci i brazilski oraščići namijenjeni za izravnu prehranu ljudi ili kao sastojak hrane (41) |
5,0 (5) |
10,0 (5) |
|
||||||||||
2.1.8. |
Orašasti plodovi, osim orašastih plodova navedenih u točkama 2.1.6. i 2.1.7., i proizvodi od njih, namijenjeni za izravnu prehranu ljudi ili kao sastojak hrane |
2,0 (5) |
4,0 (5) |
— |
||||||||||
2.1.9. |
Sušeno voće koje se sortira ili drukčije fizikalno obrađuje prije uporabe za prehranu ljudi ili kao sastojak hrane |
5,0 |
10,0 |
— |
||||||||||
2.1.10. |
Sušeno voće i proizvodi od njega namijenjeni za izravnu prehranu ljudi ili kao sastojak hrane |
2,0 |
4,0 |
— |
||||||||||
2.1.11. |
Sve žitarice i svi proizvodi od žitarica, uključujući prerađene proizvode na bazi žitarica, osim hrane navedene u točkama 2.1.12., 2.1.15. i 2.1.17. |
2,0 |
4,0 |
— |
||||||||||
2.1.12. |
Kukuruz i riža koji se sortiraju ili drukčije fizikalno obrađuju prije uporabe za prehranu ljudi ili kao sastojak hrane |
5,0 |
10,0 |
— |
||||||||||
2.1.13. |
Sirovo mlijeko (6), toplinski obrađeno mlijeko i mlijeko proizvodnju mliječnih proizvoda |
— |
— |
0,050 |
||||||||||
2.1.14. |
Sljedeće vrste začina:
Mješavine začina koje sadržavaju jedan ili više gore navedenih začina |
5,0 |
10,0 |
— |
||||||||||
2.1.15. |
Prerađena hrana na bazi žitarica i hrana za dojenčad i malu djecu (3) (7) |
0,10 |
— |
— |
||||||||||
2.1.16. |
Početna i prijelazna hrana za dojenčad, uključujući početno i prijelazno mlijeko za dojenčad (4) (8) |
— |
— |
0,025 |
||||||||||
2.1.17. |
Hrana za posebne medicinske potrebe (9) (10) namijenjena isključivo dojenčadi |
0,10 |
— |
0,025” |
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
249 |
32010D0169
L 075/25 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
19.03.2010. |
ODLUKA KOMISIJE
od 19. ožujka 2010.
o neuvrštavanju 2,4,4’-trikloro-2’-hidroksidifenil etera na Unijin popis aditiva koji se mogu koristiti u proizvodnji plastičnih materijala i predmeta koji dolaze u dodir s hranom u skladu s Direktivom 2002/72/EZ
(priopćena pod brojem dokumenta C(2010) 1613)
(Tekst značajan za EGP)
(2010/169/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući o obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. listopada 2004. o materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom i stavljanju izvan snage direktiva 80/590/EEZ i 89/109/EEZ (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Prilogom III. Direktivi Komisije 2002/72/EZ od 6. kolovoza 2002. o plastičnim materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom (2) utvrđuje se Unijin popis aditiva koji se mogu koristiti za proizvodnju plastičnih materijala i predmeta. Prema članku 4.a stavku 1. te Direktive novi se aditiv može dodati na taj popis nakon podnošenja zahtjeva i njegove znanstvene ocjene od strane Europske agencije za sigurnost hrane. |
(2) |
RCC Registration Consulting je 23. ožujka 1998. dostavio podatke za ocjenu sigurnosti 2,4,4’-trikloro-2’-hidroksidifenil etera u ime Ciba Inc. radi korištenja kao aditiva u proizvodnji plastičnih materijala i predmeta koji dolaze u dodir s hranom. |
(3) |
U skladu s člankom 4.a stavkom 5. Direktive 2002/72/EZ 2,4,4’-trikloro-2’-hidroksidifenil eter je bio uvršten u privremen popis aditiva predviđen u njezinom članku 4.a stavku 3. |
(4) |
U svom mišljenju od 15. ožujka 2004. Europska agencija za sigurnost hrane je zaključila da se tražena upotreba 2,4,4’-trikloro-2’-hidroksidifenil etera može prihvatiti pod uvjetom da migracija tvari u hranu ne prelazi 5 mg po kg hrane. |
(5) |
Ciba Inc. je 21. travnja 2009. obavijestila Komisiju o svojoj odluci da povuče zahtjev za odobrenje tvari kao aditiva u proizvodnji plastičnih materijala i predmeta koji dolaze u dodir s hranom. Kompanija više ne smatra primjerenim korištenje tvari u plastici koja dolazi u dodir s hranom. |
(6) |
S obzirom da više ne postoji valjan zahtjev za korištenje 2,4,4’-trikloro-2’-hidroksidifenil etera kao aditiva u plastici koja dolazi u dodir s hranom, ta tvar ne treba biti uvrštena u Prilog III. Direktivi 2002/72/EZ. |
(7) |
Stoga, na temelju točke (b) članka 4.a stavka 6. Direktive 2002/72/EZ, tvar treba ukloniti s privremenog popisa aditiva. |
(8) |
S obzirom da je 2,4,4’-trikloro-2’-hidroksidifenil eter mogao biti korišten u proizvodnji plastičnih materijala i predmeta koji dolaze u dodir s hranom, potrebno je uvesti prijelazno razdoblje za prodaju plastičnih materijala i predmeta koji sadržavaju tu tvar. |
(9) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, a nije im se usprotivio ni Europski parlament niti Vijeće, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
2,4,4’-trikloro-2’-hidroksidifenil eter, (CAS br. 0003380-34-5, ref. br. 93930), ne uvrštava se u Prilog III. Direktivi 2002/72/EZ.
Članak 2.
Plastični materijali i predmeti proizvedeni s 2,4,4’-trikloro-2’-hidroksidifenil eterom i stavljeni na tržište prije 1. studenoga 2010., smiju se i dalje prodavati do 1. studenoga 2011., podložno nacionalnim zakonima.
Članak 3.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 19. ožujka 2010.
Za Komisiju
John DALLI
Član Komisije
(1) SL L 338, 13.11.2004., str. 4.
(2) SL L 220, 15.8.2002., str. 18.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
251 |
32010R0257
L 080/19 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
25.03.2010. |
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 257/2010
od 25. ožujka 2010.
o uspostavi programa za ponovnu procjenu odobrenih prehrambenih aditiva u skladu s Uredbom (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o prehrambenim aditivima
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (1), a posebno njezin članak 32.,
nakon savjetovanja s Europskom agencijom za sigurnost hrane,
budući da:
(1) |
Uredbom (EZ) br. 1333/2008 se od Komisije traži da uspostavi program za ponovnu procjenu, od strane Europske agencije za sigurnost hrane (dalje u tekstu „EFSA”), sigurnosti prehrambenih aditiva koji su već bili dozvoljeni u Uniji prije 20. siječnja 2009. |
(2) |
Komisija je 2007. godine dostavila izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o napretku ponovne procjene prehrambenih aditiva (2). U tom se izvješću daje sažetak nedavnih ponovnih procjena aditiva koje su proveli Znanstveni odbor za hranu (dalje u tekstu „SCF”) i EFSA i opisuju se povezane aktivnosti koje je poduzela Europska komisija na temelju znanstvenih mišljenja. |
(3) |
Ponovna procjena prehrambenih bojila je već započeta kao prioritet, jer su procjene tih prehrambenih aditiva najstarije koje je proveo SCF. Ponovna procjena određenih bojila (tj. E 102 Tartrazine, E 104 Quinoline Yellow, E 110 Sunset Yellow FCF, E 124 Ponceau 4R, E 129 Allura Red AC i E 122 Carmoisine, E 160d lycopene) je već dovršena. Dodatno, tijekom nekoliko zadnjih godina provedena je je ponovna procjena određenih prehrambenih aditiva kao što su E 234 Nizin i 214-219 Para-hidroksibenzoati budući da su za njih zatraženi ili su na drugi način postali dostupni novi znanstveni podaci. Zbog toga ti aditivi ne trebaju biti ponovno podvrgnuti procjeni. |
(4) |
Uzimajući u obzir da su sladila zadnja bila podvrgnuta procjeni, ona trebaju biti zadnja podvrgnuta ponovnoj procjeni. |
(5) |
Redoslijed prioriteta za ponovnu procjenu trenutačno odobrenih prehrambenih aditiva treba utvrditi na temelju sljedećih kriterija: vrijeme proteklo od zadnje procjene prehrambenog aditiva koju je proveo SCF ili EFSA, dostupnost novih znanstvenih dokaza, opseg uporabe prehrambenog aditiva u hrani i izloženost ljudi prehrambenom aditivu, uzimajući također u obzir rezultate Izvješća Komisije o unosu prehrambenih aditiva hranom u EU (3) iz 2001. Izvješće „Prehrambeni aditivi u Europi 2000.” (4) koje je Komisiji dostavilo Nordijsko vijeće ministara pruža dodatne informacije za utvrđivanje prioriteta kod ponovne procjene aditiva. |
(6) |
Radi učinkovitosti i praktičnosti, ponovnu procjenu bi, koliko god je to moguće, trebalo provoditi po skupinama prehrambenih aditiva prema glavnom funkcionalnom razredu kojem pripadaju. Međutim, EFSA treba biti u stanju započeti ponovnu procjenu prehrambenog aditiva ili skupine prehrambenih aditiva s većim prioritetom, na zahtjev Komisije ili na vlastitu inicijativu, ako se pojave novi znanstveni dokazi koji upućuju na mogući rizik za zdravlje ljudi ili koji na bilo koji način mogu utjecati na procjenu sigurnosti prehrambenog aditiva. |
(7) |
Rokove za ponovnu procjenu treba utvrditi u skladu s tim redoslijedom prioriteta. U opravdanim slučajevima i samo kad takva ponovna procjena može znatno odgoditi ponovnu procjenu drugih prehrambenih aditiva, rokovi utvrđeni ovom Uredbom mogu se revidirati. |
(8) |
Specifičniji rokovi za pojedine prehrambene aditive ili skupine prehrambenih aditiva mogu se utvrditi u budućnosti kako bi se omogućilo neometano odvijanje postupka ponovne procjene ili u slučaju pojave razloga za zabrinutost. |
(9) |
Kako bi postupak ponovne procjene bio učinkovit, važno je da EFSA dobije od zainteresiranih strana sve podatke relevantne za ponovnu procjenu i da zainteresirane strane budu obaviještene dovoljno unaprijed kad su potrebni dodatni podaci za dovršetak ponovne procjene prehrambenog aditiva. |
(10) |
Subjekti u poslovanju zainteresirani za kontinuitet odobrenja prehrambenog aditiva koji se ponovo procjenjuje trebaju dostaviti sve podatke relevantne za ponovnu procjenu prehrambenog aditiva. Ako je to moguće, subjekti u poslovanju trebaju poduzeti korake da zajednički dostave podatke. |
(11) |
EFSA treba objaviti jedan ili više otvorenih poziva za dostavu podataka o svim prehrambenim aditivima koje treba ponovno procijeniti. Zainteresirane strane trebaju dostaviti EFSA-i unutar utvrđenih rokova sve tehničke i znanstvene informacije o prehrambenom aditivu koje su potrebne za njegovu ponovnu procjenu, a posebno toksikološke podatke i podatke relevantne za procjenu izloženosti ljudi odgovarajućem prehrambenom aditivu. |
(12) |
Sigurnost prehrambenih aditiva koje EFSA treba ponovno procijeniti već je prije bila procijenjena od strane SCF i mnogi od njih su u uporabi već dugo vremena. Informacije koje treba dostaviti za njihovu ponovnu procjenu trebaju uključivati postojeće podatke na kojima se temeljila prethodna procjena prehrambenog aditiva i sve nove podatke relevantne za prehrambeni aditiv koji su postali dostupni od njegove zadnje procjene koju je proveo SCF. Te informacije trebaju biti koliko je god moguće sveobuhvatnije kako bi se omogućilo EFSA-i da dovrši svoju ponovnu procjenu i da sačini ažurirano mišljenje i trebaju biti dostavljene poštujući koliko je to moguće primjenljive smjernice o dostavljanju informacija za procjene prehrambenih aditiva (trenutačno su to smjernice koje je usvojio SCF 11. srpnja 2001. (5)). |
(13) |
EFSA može tražiti dodatne informacije kako bi dovršila ponovnu procjenu prehrambenog aditiva. U tom slučaju EFSA treba pravovremeno zatražiti potrebne podatke otvorenim pozivom za dostavu podataka ili stupanjem u kontakt sa stranama koje su dostavile podatke o prehrambenom aditivu. Zainteresirane strane trebaju dostaviti tražene informacije u roku koji je utvrdila EFSA uzimajući u obzir, ako je to relevantno, mišljenje zainteresiranih strana. |
(14) |
Uredbom (EZ) br. 1333/2008 utvrđuje se da kod odobrenja prehrambenih aditiva treba također uzimati u obzir faktore okoliša. Stoga, u okviru postupka ponovne procjene prehrambenog aditiva zainteresirane strane trebaju obavijestiti Komisiju i EFSA-u o svim informacijama koje se odnose na sve rizike po okoliš od proizvodnje, uporabe ili odlaganja tog aditiva. |
(15) |
Ako tražene informacije potrebne za dovršetak ponovne procjene određenog prehrambenog aditiva nisu dostavljene, prehrambeni se aditiv može ukloniti s popisa odobrenih prehrambenih aditiva Unije. |
(16) |
Postupak ponovne procjene prehrambenih aditiva mora udovoljavati zahtjevima transparentnosti i informiranja javnosti te istodobno jamčiti povjerljivost određenih informacija. |
(17) |
Do dana stupanja na snagu ove Uredbe, Komisija će učiniti dostupnim javnosti popis odobrenih prehrambenih aditiva koji se ponovno procjenjuju navodeći datum njihove zadnje procjene koju su proveli SCF ili EFSA. |
(18) |
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, a nije im se usprotivio niti Europski parlament niti Vijeće, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom uspostavlja program za ponovnu procjenu odobrenih prehrambenih aditiva od strane Europske agencije za sigurnost hrane (dalje u tekstu „EFSA”), kako je predviđeno u članku 32. Uredbe (EZ) br. 1333/2008.
2. Odobreni prehrambeni aditivi za koje je ponovna procjena od strane EFSA-e već dovršena u vrijeme donošenja ove Uredbe neće se ponovno procjenjivati. Ti prehrambeni aditivi su navedeni u Prilogu I.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:
(a) |
„odobreni prehrambeni aditiv” znači prehrambeni aditiv odobren prije 20. siječnja 2009. i naveden u Direktivi 94/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 1994. o sladilima za uporabu u hrani (6), Direktivi 94/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 1994. o bojilima koja se koriste u hrani (7) ili u Direktivi 95/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 1995. o prehrambenim aditivima osim bojila i sladila (8); |
(b) |
„subjekt u poslovanju” znači svaka fizička ili pravna osoba odgovorna za osiguravanje da su zadovoljeni zahtjevi Uredbe (EZ) br. 1333/2008 u okviru poslovanja s hranom pod njegovim nadzorom; |
(c) |
„zainteresirani subjekt u poslovanju” znači subjekt u poslovanju zainteresiran za kontinuitet odobrenja jednog ili više odobrenih prehrambenih aditiva; |
(d) |
„originalni dosje” znači dosje na temelju kojeg je prehrambeni aditiv procijenjen i dozvoljen za uporabu u hrani prije 20. siječnja 2009. |
Članak 3.
Prioriteti za ponovnu procjenu odobrenih prehrambenih aditiva
1. Odobreni prehrambeni aditivi se ponovno procjenjuju sljedećim redoslijedom i u sljedećim rokovima:
(a) |
ponovna procjena svih odobrenih prehrambenih bojila navedenih u Direktivi 94/36/EZ bit će dovršena do 31. prosinca 2015.; |
(b) |
ponovna procjena svih odobrenih prehrambenih aditiva osim bojila i sladila navedenih u Direktivi 95/2/EZ bit će dovršena do 31. prosinca 2018.; |
(c) |
ponovna procjena svih odobrenih sladila navedenih u Direktivi 94/35/EZ bit će dovršena do 31. prosinca 2020. |
2. Za određene prehrambene aditive u funkcionalnim razredima iz stavka 1. utvrđeni su specifičniji rokovi u Prilogu ovoj Uredbi. Ti prehrambeni aditivi se ponovno procjenjuju prije drugih prehrambenih aditiva iz istog funkcionalnog razreda.
3. Odstupajući od stavaka 1. i 2., EFSA može u bilo koje vrijeme započeti prioritetnu ponovnu procjenu prehrambenog aditiva ili skupine prehrambenih aditiva, na zahtjev Komisije ili na vlastitu inicijativu, ako se pojave novi znanstveni dokazi koji
(a) |
ukazuju na mogući rizik za zdravlje ljudi; ili |
(b) |
mogu na bilo koji način utjecati na procjenu sigurnosti tog prehrambenog aditiva ili skupine prehrambenih aditiva. |
Članak 4.
Postupak ponovne procjene
Kod ponovne procjene odobrenog prehrambenog aditiva, EFSA:
(a) |
proučava prvobitno mišljenje i radne dokumente Znanstvenog odbora za hranu (SCF) ili EFSA-e; |
(b) |
proučava, ako je dostupan, originalni dosje; |
(c) |
proučava podatke koje je (su) dostavio(-li) zainteresirani subjekt(i) u poslovanju i/ili bilo koja druga zainteresirana strana; |
(d) |
proučava sve podatke koje su Komisija ili države članice stavile na raspolaganje; |
(e) |
prikuplja svu relevantnu literaturu objavljenu od zadnje procjene svakog prehrambenog aditiva. |
Članak 5.
Poziv za dostavu podataka
1. Kako bi dobila podatke od zainteresiranih subjekata u poslovanju i/ili drugih zainteresiranih strana EFSA objavljuje otvoreni(-e) poziv(e) za dostavu podataka o prehrambenim aditivima koji se ponovno procjenjuju. Kod utvrđivanja vremenskog rasporeda za dostavu podataka EFSA daje razuman rok nakon stupanja na snagu ove Uredbe, kako bi se zainteresiranom subjektu u poslovanju i/ili bilo kojoj drugoj zainteresiranoj strani omogućilo izvršavanje te obveze.
2. Podaci iz stavka 1. između ostalog mogu sadržavati:
(a) |
izvješća iz studija iz originalnog dosjea kako ih je procijenio SCF ili EFSA ili Zajednički stručni odbor FAO/WHO za prehrambene aditive; |
(b) |
informacije o podacima u pogledu sigurnosti dotičnog prehrambenog aditiva koje SCF ili JECFA nisu prije preispitali; |
(c) |
informacije o specifikacijama prehrambenih aditiva koji se trenutačno koriste, uključujući informacije o veličini čestica te relevantnim fizikalno-kemijskim karakteristikama i svojstvima; |
(d) |
informacije o postupku proizvodnje; |
(e) |
informacije o dostupnim analitičkim metodama za određivanje u hrani; |
(f) |
informacije o izloženosti ljudi prehrambenim aditivima iz hrane (npr. načini konzumiranja i uporabe, stvarne razine uporabe i maksimalne razine uporabe, učestalost potrošnje i drugi faktori koji utječu na izloženost); |
(g) |
reakciju i sudbinu u hrani. |
Članak 6.
Dostava podataka
1. Zainteresirani subjekt(i) u poslovanju i sve druge zainteresirane strane moraju dostaviti podatke u vezi s ponovnom procjenom prehrambenog aditiva iz članka 5. stavka 2. u roku koji utvrdi EFSA u svom pozivu za dostavu podataka. Kod dostave, zainteresirani subjekt u poslovanju i druge zainteresirane strane moraju uključiti podatke koje traži EFSA pridržavajući se u najvećoj mogućoj mjeri primjenljivih smjernica za dostavu podataka za procjene prehrambenih aditiva (9).
2. Ako postoji više zainteresiranih subjekata u poslovanju oni mogu, kad je to moguće, zajednički dostaviti podatke.
3. Ako tijekom ponovne procjene budu potrebne dodatne informacije za koje se smatra da su relevantne za ponovnu procjenu određenog prehrambenog aditiva, EFSA traži od zainteresiranih subjekata u poslovanju te poziva druge zainteresirane strane da dostave informacije putem otvorenog poziva za dostavu podataka. Utvrđuje se rok do kojeg te informacije moraju biti dostavljene, uzimajući u obzir, kad je to primjenljivo, mišljenje zainteresiranog subjekta u poslovanju i/ili drugih zainteresiranih strana o potrebnom vremenu. U takvim slučajevima, EFSA traži dodatne informacije dovoljno unaprijed tako da to ne utječe na sveukupne rokove za ponovnu procjenu utvrđene u članku 3. stavku 1. i Prilogu II.
4. Informacije koje nisu dostavljene u roku koji je utvrdila EFSA ne uzimaju se u obzir kod ponovne procjene. Međutim, u izuzetnim slučajevima, EFSA može odlučiti uz suglasnost Komisije da uzme u obzir informacije dostavljene nakon roka, ako su te informacije značajne za ponovnu procjenu prehrambenog aditiva.
5. Ako zatražene informacije nisu dostavljene EFSA-i u utvrđenim rokovima, prehrambeni aditiv može biti uklonjen s popisa Unije u skladu s postupkom utvrđenim u članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1333/2008 (10).
Članak 7.
Ostale informacije
U okviru ponovne procjene prehrambenog aditiva, zainteresirani subjekt(i) u poslovanju ili svaka druga zainteresirana stran mora obavijestiti EFSA-u i Komisiju o svim raspoloživim informacijama u pogledu svih rizika za okoliš od proizvodnje, uporabe ili odlaganja tog prehrambenog aditiva.
Članak 8.
Povjerljivost
1. S informacijama čije bi otkrivanje moglo značajno naštetiti konkurentnom položaju subjekata u poslovanju ili drugih zainteresiranih strana može se postupati kao s povjerljivima.
2. Informacije koje se odnose na sljedeće se ni u kojim okolnostima ne smatraju povjerljivima:
(a) |
naziv i adresa zainteresiranog subjekta u poslovanju; |
(b) |
kemijski naziv i jasan opis tvari; |
(c) |
informacije o uporabi tvari u ili na određenoj hrani ili kategorijama hrane; |
(d) |
informacije koje su relevantne za procjenu sigurnosti tvari; |
(e) |
metoda(-e) analize u hrani. |
3. Za potrebe stavka 1., zainteresirani subjekt(i) u poslovanju i druge zainteresirane strane moraju navesti s kojim dostavljenim informacijama žele da se postupa kao s povjerljivima. U takvim slučajevima mora se dati provjerljivo obrazloženje.
4. Na prijedlog EFSA-e, Komisija odlučuje, nakon savjetovanja sa zainteresiranim subjektom u poslovanju i/ili drugim zainteresiranim stranama, koje informacije mogu ostati povjerljive te o tome obavješćuje EFSA-u i države članice.
5. Komisija, EFSA i države članice, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (11), poduzimaju potrebne mjere za osiguranje odgovarajuće povjerljivosti informacija zaprimljenih u skladu s ovom Uredbom, osim informacija koje se moraju objaviti ako okolnosti tako zahtijevaju zbog zaštite zdravlja ljudi, zdravlja životinja ili okoliša.
6. Provedba stavaka od 1. do 5. ne utječe na razmjenu informacija između Komisije, EFSA-e i država članica.
Članak 9.
Praćenje napretka
Svake godine u prosincu, EFSA obavješćuje Komisiju i države članice o napretku programa ponovne procjene.
Članak 10.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 25. ožujka 2010.
Za Komisiju
Predsjednik
José Manuel BARROSO
(1) SL L 354, 31.12.2008., str. 16.
(2) COM(2007) 418 final.
(3) COM(2001) 542 final.
(4) Prehrambeni aditivi u Europi 2000, Status procjene sigurnosti prehrambenih aditiva trenutačno odobrenih u EU-u, Nordijsko vijeće ministara, TemaNord 2002:560.
(5) Smjernice Znanstvenog odbora za hranu o dostavi informacija za procjenu prehrambenih aditiva. Mišljenje doneseno 11. srpnja 2001. SCF/CS/ADD/GEN/26 final.
(6) SL L 237, 10.9.1994., str. 3.
(7) SL L 237, 10.9.1994., str. 13.
(8) SL L 61, 18.3.1995., str. 1.
(9) Trenutno je to mišljenje SCF-a od 11. srpnja 2001. SCF/CS/ADD/GEN/26 Final.
(10) SL L 354, 31.12.2008., str. 16.
(11) SL L 145, 31.5.2001., str. 43.
PRILOG I.
Popis odobrenih prehrambenih aditiva koji su bili odobreni prije 20. siječnja 2009. i za koje je EFSA dovršila ponovnu procjenu u vrijeme donošenja ove Uredbe
E br. |
Tvar |
Godina zadnje evaluacije koju je proveo SCF ili EFSA |
Status ponovne procjene koju je provela EFSA |
E 102 |
Tartrazine |
2009. |
Ponovna procjena dovršena 23. rujna 2009. |
E 104 |
Quinoline Yellow |
2009. |
Ponovna procjena dovršena 23. rujna 2009. |
E 110 |
Sunset Yellow FCF, Orange Yellow S |
2009. |
Ponovna procjena dovršena 24. rujna 2009. |
E 122 |
Azorubin, Carmoisine |
2009. |
Ponovna procjena dovršena 24. rujna 2009. |
E 124 |
Ponceau 4R, Cochineal Red A |
2009. |
Ponovna procjena dovršena 23. rujna 2009. |
E 129 |
Allura Red AC |
2009. |
Ponovna procjena dovršena 23. rujna 2009. |
E 160d |
Lycopene |
2008. |
Ponovna procjena dovršena 30. siječnja 2008. |
E 234 |
Nizin |
2006. |
Ponovna procjena dovršena 26. siječnja 2006. |
E 173 |
Aluminij |
2008. |
Ponovna procjena dovršena 22. svibnja 2008. |
E 214 |
Etil p-hidroksibenzoat |
2004. |
Ponovna procjena dovršena 13. srpnja 2004. |
E 215 |
Natrijev etil p-hidroksibenzoat |
2004. |
Ponovna procjena dovršena 13. srpnja 2004. |
E 218 |
Metil p-hidroksibenzoat |
2004. |
Ponovna procjena dovršena 13. srpnja 2004. |
E 219 |
Natrijev metil p-hidroksibenzoat |
2004. |
Ponovna procjena dovršena 13. srpnja 2004. |
E 235 |
Natamicin |
2009. |
Ponovna procjena dovršena 26. studenoga 2009. |
E 473 |
Saharozni esteri masnih kiselina |
2006. |
Ponovna procjena dovršena 23. studenoga 2004.; revidirana 26. siječnja 2006. |
E 474 |
Saharogliceridi |
2006. |
Ponovna procjena dovršena 23. studenoga 2004.; revidirana 26. siječnja 2006. |
E 901 |
Pčelinji vosak, bijeli i žuti |
2007. |
Ponovna procjena dovršena 27. studenoga 2007. |
PRILOG II.
Posebni prioriteti za određene prehrambene aditive unutar funkcionalnih razreda prehrambenih aditiva iz članka 3. stavaka 1. i 2.
DIO I.: PREHRAMBENA BOJILA
U okviru sveukupnog roka od 31.12.2015. utvrđenog za ponovnu procjenu prehrambenih bojila u članku 3. stavku 1., utvrđuju se sljedeći posebni rokovi za sljedeća prehrambena bojila:
1. |
Sljedeća prehrambena bojila procjenjuju se do 15.4.2010.
|
2. |
Sljedeća prehrambena bojila procjenjuju se do 31.12.2010.
|
3. |
Sljedeća prehrambena bojila procjenjuju se do 31.12.2015.
|
DIO II.: PREHRAMBENI ADITIVI OSIM BOJILA I SLADILA
U okviru sveukupnog roka od 31.12.2018. utvrđenog za ponovnu procjenu prehrambenih aditiva osim bojila i sladila u članku 3. stavku 1., utvrđuju se sljedeći posebni rokovi za određene prehrambene aditive i skupine prehrambenih aditiva:
1. |
Konzervansi i antioksidansi E 200-203; E 210-215; E 218-252, E 280-285; E 300-E 321 i E 586 procjenjuju se do 31.12.2015. Veći prioritet u ovoj skupini imaju:
|
2. |
Emulgatori, stabilizatori, sredstva za želiranje E 322, E 400-419; E 422-495; E 1401-1451 procjenjuju se do 31.12.2016. Veći prioritet u ovoj skupini imaju:
|
3. |
E 551 Silicijev dioksid, E 620-625 Glutaminati, E 1105 Lisozim i E 1103 Invertaza procjenjuju se do 31.12.2016. |
4. |
Preostali prehrambeni aditivi osim bojila i sladila procjenjuju se do 31.12.2018. Veći prioritet imaju:
|
(1) Sve prirodne gume E 400-418 i E 425 mogu se procijeniti u isto vrijeme.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
260 |
32010D0299
L 127/18 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
21.05.2010. |
ODLUKA KOMISIJE
od 21. svibnja 2010.
o stavljanju izvan snage Odluke 2002/627/EZ o osnivanju Europske skupine regulatora za elektroničke komunikacijske mreže i usluge
(Tekst značajan za EGP)
(2010/299/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
budući da:
(1) |
Nakon uspostavljanja regulatornog okvira za elektroničke komunikacijske mreže i usluge 2012. godine u skladu s direktivama Europskog parlamenta i Vijeća 2002/21/EZ od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (1), 2002/19/EZ od 7. ožujka 2002. o pristupu i međusobnom povezivanju elektroničkih komunikacijskih mreža i pripadajuće opreme (Direktiva o pristupu) (2), 2002/20/EZ od 7. ožujka 2002. o ovlaštenju na području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga (Direktiva o ovlaštenju) (3) i 2002/22/EZ od 7. ožujka 2002. o univerzalnoj usluzi i pravima korisnika u vezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama (Direktiva o univerzalnoj usluzi) (4) Komisija je donijela Odluku 2002/627/EZ (5) o osnivanju savjetodavne skupine neovisnih nacionalnih regulatornih tijela za elektroničke komunikacijske mreže i usluge pod nazivom Europska skupina regulatora za elektroničke komunikacijske mreže i usluge. (ERG). |
(2) |
ERG je pozitivno doprinio dosljednoj regulatornoj praksi olakšavanjem suradnje između državnih regulatornih tijela (NRA) te između NRA i Komisije te osiguravanjem sučelja za savjetovanje i pomoć Komisiji u području elektroničkih komunikacija. |
(3) |
Regulatorni okvir za elektroničke komunikacije iz 2002. godine izmijenjen je Direktivom 2009/140/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) i Direktivom 2009/136/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) te dopunjen Uredbom (EZ) br. 1211/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (BEREC) i Ureda (8). |
(4) |
U skladu s Uredbom (EZ) br. 1211/2009, uloga koju je prethodno imao ERG ojačana je i u većoj mjeri prepoznata u revidiranom okviru kroz samo osnivanje BEREC-a te kroz njegovo pojačano sudjelovanje u razvoju regulatorne politike kao i u mehanizmima predviđenim za osiguravanje dosljedne primjene pravila u državama članicama. U skladu s navedenom Uredbom BEREC posebno zamjenjuje ERG i djeluje kao isključivi forum za suradnju između NRA te između NRA i Komisije u ispunjavanju cjelokupnoga spektra njihovih odgovornosti prema regulatornom okviru EU-a. |
(5) |
Stoga treba staviti izvan snage Odluku 2002/627/EZ, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Jedini članak
Odluka 2002/627/EZ stavlja se izvan snage od 1. lipnja 2010.
Sastavljeno u Bruxellesu 21. svibnja 2010.
Za Komisiju
Predsjednik
José Manuel BARROSO
(1) SL L 108, 24.4.2002., str. 33.
(2) SL L 108, 24.4.2002., str. 7.
(3) SL L 108, 24.4.2002., str. 21.
(4) SL L 108, 24.4.2002., str. 51.
(5) SL L 200, 30.7.2002., str. 38.
(6) SL L 337, 18.12.2009., str. 37.
(7) SL L 337, 18.12.2009., str. 11.
(8) SL L 337, 18.12.2009., str. 1.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
261 |
32010D0458(01)
L 218/26 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
18.08.2010. |
ODLUKA KOMISIJE
od 18. kolovoza 2010.
o odobravanju fizičkih pregleda u skladu s Uredbom (EZ) br. 669/2009 koji se provode u odobrenim prostorima subjekata u poslovanju s hranom za životinje i hranom na Malti
(priopćena pod brojem dokumenta C(2010) 5684)
(Vjerodostojan je samo engleski i malteški tekst)
(Tekst značajan za EGP)
(2010/458/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ) br. 669/2009 od 24. srpnja 2009. o provedbi Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na povećan broj službenih kontrola pri uvozu određene hrane za životinje i hrane koja nije životinjskog podrijetla te o izmjeni Odluke 2006/504/EZ (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1.,
budući da:
(1) |
Uredbom (EZ) br. 669/2009 utvrđuju se pravila o povećanom broju službenih kontrola pri uvozu određene hrane za životinje i hrane koja nije životinjskog podrijetla, uključujući fizičke preglede koji se provode na određenim mjestima ulaska u Europsku uniju. Njom se također utvrđuju minimalni zahtjevi za takva mjesta ulaska i predviđa se da države članice stave na raspolaganje javnosti popis tih mjesta ulaska na internetu. |
(2) |
Člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 669/2009 predviđa se da Komisija, na zahtjev države članice, može ovlastiti nadležna tijela određenih mjesta ulaska, koja djeluju pod specifičnim zemljopisnim ograničenjima, da provode fizičke preglede u prostorima subjekta u poslovanju s hranom za životinje ili hranom, podložno određenim uvjetima. |
(3) |
Dopisom od 18. prosinca 2009., Malta je ukazala na specifičan zemljopisni položaj određenog mjesta ulaska Floriana Port, na relativno malen opseg uvoza iz trećih zemalja proizvoda koji nisu životinjskog podrijetla, kao i na male dimenzije i blizinu otoka koji sačinjavaju njezino državno područje, te zatražila od Komisije da ovlasti nadležna tijela tog mjesta ulaska da provode potrebne fizičke preglede u prostorima određenih subjekata u poslovanju s hranom za životinje i hranom. |
(4) |
Dopisom od 28. veljače 2010. i daljnjom korespondencijom, Malta je pružila Komisiji jamstva da: za provedbu fizičkih pregleda bit će odobreni samo prostori subjekata u poslovanju s hranom za životinje i hranom koji ispunjavaju minimalne zahtjeve za određena mjesta ulaska utvrđena Uredbom (EZ) br. 669/2009; iznos sredstava koja će biti dodijeljena nadležnim tijelima Floriana Porta bit će takav da mogućnost da se fizički pregledi provode izvan njihovih prostora neće narušiti ili nepovoljno utjecati na kontrolne aktivnosti koje se provode na tom određenom mjestu ulaska; te da će pošiljke odabrane za fizičke preglede u prostorima subjekta u poslovanju s hranom za životinje ili hranom ostati pod stalnim nadzorom nadležnih tijela Floriana Porta od trenutka njihovog dolaska na to mjesto ulaska i na takav način da ih se tijekom svih pregleda ne može na bilo koji način neovlašteno mijenjati. |
(5) |
Stoga, uzimajući u obzir specifična zemljopisna ograničenja određenog mjesta ulaska Floriana Porta i potvrdu Malte o ispunjavanju uvjeta utvrđenih u članku 9. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 669/2009, primjereno je odobriti da se fizički pregledi mogu provoditi u prostorima određenih subjekata u poslovanju s hranom za životinje i hranom koje je Malta odobrila za takve preglede. |
(6) |
Kako bi se osigurala odgovarajuća obaviještenost o ovlaštenju predviđenom ovom Odlukom, primjereno je popis prostora subjekata u poslovanju s hranom za životinje i hranom odobrenih za fizičke preglede u skladu s Uredbom (EZ) br. 669/2009 staviti na raspolaganje javnosti na internetu putem nacionalne poveznice predviđene u članku 5. te Uredbe, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Nadležna tijela određenog mjesta ulaska Floriana Porta na Malti ovim se ovlašćuju, u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 669/2009, da provode fizičke preglede predviđene u članku 8. stavku 1. točki (b) te Uredbe pri uvozu hrane za životinje i hrane koja nije životinjskog podrijetla, navedene u njezinom Prilogu I., u prostorima subjekta u poslovanju s hranom za životinje ili hranom, koje je Malta odobrila za takve preglede, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u točkama (a), (b) i (c) članka 9. stavka 1. te Uredbe.
2. Popis subjekata u poslovanju s hranom za životinje i hranom čije je prostore Malta odobrila kako je navedeno u stavku 1. ovog članka stavlja se na raspolaganje javnosti na internetu putem nacionalne poveznice predviđene u članku 5. Uredbe (EZ) br. 669/2009.
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Republici Malti.
Sastavljeno u Bruxellesu 18. kolovoza 2010.
Za Komisiju
John DALLI
Član Komisije
(1) SL L 194, 25.7.2009., str. 11.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
263 |
32010D0640
L 280/29 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
21.10.2010. |
ODLUKA KOMISIJE
od 21. listopada 2010.
o izmjeni odluka 2006/920/EZ i 2008/231/EZ o tehničkim specifikacijama za interoperabilnost operativnog podsustava „Odvijanje i upravljanje prometom” transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava i transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina
(priopćena pod brojem dokumenta C(2010) 7179)
(Tekst značajan za EGP)
(2010/640/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2008/57/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o interoperabilnosti željezničkog sustava unutar Zajednice (1), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
uzimajući u obzir preporuke Europske agencije za željeznice od 17. srpnja 2009. o dosljednim pravilima Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom (ERTMS-a) u TSI-jevima za prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav, te za podsustav odvijanje i upravljanje prometom (ERA/REC/2009-02/INT), o izmijenjenom Prilogu P TSI-jeva za podsustav odvijanje i upravljanje prometom za željeznice velikih brzina i za konvencionalne željeznice (ERA/REC/2009-03/INT), o izmijenjenom Prilogu T TSI-jeva za podsustav odvijanje i upravljanje prometom za konvencionalne željeznice (ERA/REC/2009-04/INT) i o izmjeni s ciljem usklađivanja Direktive 2007/59/EZ i TSI-jeva za podsustav odvijanje i upravljanje prometom u pogledu odredbi o stručnoj sposobnosti strojovođa (ERA/REC/2009-05/INT),
budući da:
(1) |
U članku 12. Uredbe (EZ) br. 881/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (2) zahtijeva se od Europske agencije za željeznice (dalje u tekstu „Agencija”) da osigura prilagodbu tehničkih specifikacija za interoperabilnost (dalje u tekstu „TSI-jevi”) tehničkom napretku i tržišnim kretanjima kao i društvenim potrebama te da Komisiji predlaže izmjene TSI-jeva koje smatra potrebnim. |
(2) |
Odlukom C(2007) 3371 od 13. srpnja 2007. Komisija je Agenciji dala okvirnu ovlast za obavljanje određenih aktivnosti u skladu s Direktivom Vijeća 96/48/EZ od 23. srpnja 1996. o interoperabilnosti transeuropskog željezničkog sustava velikih brzina (3) i Direktivom 2001/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2001. o interoperabilnosti transeuropskog konvencionalnog željezničkog sustava (4). Sukladno uvjetima te okvirne ovlasti, od Agencije je zatraženo da obavi izmjene TSI-ja za podsustav odvijanje i upravljanje prometom za konvencionalne željeznice, koji je donesen Odlukom Komisije 2006/920/EZ (5) i izmijenjenog TSI-ja za podsustav odvijanje i upravljanje prometom za željeznice velikih brzina, koji je donesen Odlukom Komisije 2008/231/EZ (6), te da dostavi tehnička mišljenja o kritičnim greškama i objavi popis manjih utvrđenih grešaka. |
(3) |
Europski sustav upravljanja i nadzora vlakova (dalje u tekstu „ETCS”) i Globalni sustav pokretnih komunikacija za željeznički promet (dalje u tekstu „GSM-R”) smatraju se važnim sredstvima na putu k usklađenom transeuropskom željezničkom sustavu. Stoga treba, što je prije moguće, uskladiti pravila za te sustave. Temeljem toga načela, u TSI-jevima se utvrđuju specifikacije za ETCS i GSM-R. |
(4) |
Usklađenost i nedvosmislenost zahtjeva utvrđenih u TSI-jevima od presudne su važnosti. To znači i da se različiti TSI-jevi ne smiju odnositi na tehničke zahtjeve u različitim fazama razvoja. Prema tome, svi bi se TSI-jevi trebali odnositi na jednake tehničke specifikacije. |
(5) |
Kako bi se uskladila relevantna pravila u TSI-jevima za transeuropski konvencionalni željeznički sustav i transeuropski željeznički sustav velikih brzina, na mrežnoj stranici Agencije potrebno je objaviti pravila o operativnim aspektima u obliku tehničkog dokumenta. |
(6) |
TSI-jevi za podsustav odvijanje i upravljanje prometom za konvencionalne željeznice trebali bi sadržavati jednaka upućivanja kao i izmijenjeni TSI-jevi za podsustav odvijanje i upravljanje prometom za željeznice velikih brzina. |
(7) |
Tehnički dokument „Prilog A TSI-ja podsustava odvijanje i upravljanje prometom (OPE)” potrebno je izmijeniti u skladu s „Procesom upravljanja i kontrole izmjena (Change Control and Management process, CCM)”, koji se primjenjuje prilikom potvrđivanja tehničkih specifikacija ERTMS-a. |
(8) |
Sukladno članku 32. stavku 1. Direktive 2008/57/EZ, svakom se vozilu prilikom davanja prvog odobrenja za uporabu vozila mora dodijeliti Europski broj vozila (EVN). Sukladno Odluci Komisije 2007/756/EZ od 9. studenoga 2007. o donošenju zajedničke specifikacije nacionalnog registra vozila u skladu s člankom 14. stavcima 4. i 5. direktiva 96/48/EZ i 2001/16/EZ (7), EVN se upisuje u nacionalni registar vozila, koji vodi i ažurira nacionalno tijelo određeno od strane dotične države članice. |
(9) |
Zahtjeve u vezi s identifikacijom vozila određene u Prilogu P TSI-ja za podsustav odvijanje i upravljanje prometom (za željeznice velikih brzina i za konvencionalne željeznice) potrebno je izmijeniti, uzimajući također u obzir razvoj pravnog okvira Direktiva 2008/57/EZ i Odluka 2007/756/EZ. Budući da je određeni broj tehničkih oznaka zbog tehničkog napretka podložan stalnim izmjenama, Agenciju bi trebalo zadužiti da takve popise tehničkih oznaka objavljuje i ažurira. |
(10) |
Zahtjevi u vezi s učinkovitošću kočnica otvorena su stavka u TSI-jima za podsustav odvijanje i upravljanje prometom za konvencionalne željeznice. Potrebno je uskladiti operativne aspekte učinkovitosti kočnica. |
(11) |
Zahtjevi u vezi sa stručnom osposobljenosti, fizičkom i psihološkom spremom strojovođa utvrđeni su u Direktivi 2007/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8). Kako bi se izbjegla preklapanja i ponavljanja, TSI-jevi za podsustav odvijanje i upravljanje prometom ne bi trebali uključivati takve zahtjeve. |
(12) |
Odluke 2006/920/EZ i 2008/231/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
(13) |
Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog u skladu s člankom 29. stavkom 1. Direktive 2008/57/EZ, |
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Izmjena Odluke 2006/920/EZ
Odluka 2006/920/EZ mijenja se kako slijedi:
(a) |
umeću su sljedeći članci 1.a i 1.b: „Članak 1.a Upravljanje tehničkim oznakama 1. Europska agencija za željeznice (ERA) objavljuje na svojoj mrežnoj stranici popise tehničkih oznaka iz Priloga P.9, P.10, P.11, P.12 i P.13. 2. ERA ažurira popise oznaka iz stavka 1. i obavješćuje Komisiju o njihovim izmjenama. Komisija obavješćuje države članice o izmjeni tih tehničkih oznaka putem Odbora osnovanog na temelju članka 29. Direktive 2008/57/EZ. Članak 1.b Do 31. prosinca 2013. Europski broj vozila (EVN) može se promijeniti putem nove registracije vozila i povlačenja prve registracije ako se vozilo proda ili daje u najam u neprekidnom razdoblju duljem od 6 mjeseci i ako su sve tehničke značajke na temelju kojih je vozilu izdano odobrenje za uporabu ostale neizmijenjene. Ako se takva nova registracija odnosi na državu članicu koja je različita od države članice prve registracije, registracijski subjekt nadležan za novu registraciju može zatražiti presliku dokumentacije koja se odnosi na prethodnu registraciju. Takva promjena EVN-a ne dovodi u pitanje primjenu članaka od 21. do 26. Direktive 2008/57/EZ gdje se oni odnose na postupke odobrenja. Administrativne troškove koji nastaju zbog promjene EVN-a snosi podnositelj zahtjeva za promjenom EVN-a.”; |
(b) |
Prilozi se izmjenjuju kako je navedeno u Prilogu I. |
Članak 2.
Izmjena Odluke 2008/231/EZ
Odluka 2008/231/EZ mijenja se kako slijedi:
(a) |
umeću se sljedeći članci 1.a i 1.b: „Članak 1.a Upravljanje tehničkim oznakama 1. Europska agencija za željeznice (ERA) objavljuje na svojoj mrežnoj stranici popise tehničkih oznaka iz Priloga P.9, P.10, P.11, P.12 i P.13. 2. ERA ažurira popise oznaka iz stavka 1. i obavješćuje Komisiju o njihovim izmjenama. Komisija obavješćuje države članice o izmjeni tih tehničkih oznaka putem Odbora osnovanog na temelju članka 29. Direktive 2008/57/EZ. Članak 1.b Do 31. prosinca 2013. Europski broj vozila (EVN) može se promijeniti putem nove registracije vozila i povlačenja prve registracije ako se vozilo proda ili daje u najam u neprekidnom razdoblju duljem od 6 mjeseci i ako su sve tehničke značajke na temelju kojih je vozilu izdano odobrenje za uporabu ostale neizmijenjene. Ako se takva nova registracija odnosi na državu članicu koja je različita od države članice prve registracije, registracijski subjekt nadležan za novu registraciju može zatražiti presliku dokumentacije koja se odnosi na prethodnu registraciju. Takva promjena EVN-a ne dovodi u pitanje primjenu članaka od 21. do 26. Direktive 2008/57/EZ gdje se oni odnose na postupke odobrenja. Administrativne troškove koji nastaju radi promjene EVN-a snosi podnositelj zahtjeva za promjenom EVN-a.”; |
(b) |
Prilozi se izmjenjuju kako je navedeno u Prilogu II. |
Članak 3.
Ova se Odluka primjenjuje od 25. listopada 2010.
Međutim, točka 6. Priloga I. i točka 5. Priloga II. primjenjuju se od 1. siječnja 2014.
Članak 4.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 21. listopada 2010.
Za Komisiju
Siim KALLAS
Potpredsjednik
(1) SL L 191, 18.7.2008., str. 1.
(2) SL L 164, 30.4.2004., str. 1.
(3) SL L 235, 17.9.1996., str. 6.
(4) SL L 110, 20.4.2001., str. 1.
(5) SL L 359, 18.12.2006., str. 1.
(6) SL L 84, 26.3.2008., str. 1.
(7) SL L 305, 23.11.2007., str. 30.
(8) SL L 315, 3.12.2007., str. 51.
PRILOG I.
Prilozi Direktive 2006/920/EZ mijenjaju se kako slijedi:
(1) |
Prilog se mijenja kako slijedi:
|
(2) |
Prilog A1 i Prilog A2 zamjenjuju se sljedećim Prilogom A: „PRILOG A OPERATIVNA PRAVILA ERTMS-a/ETCS-a i ERTMS-a/GSM-R-a Operativna pravila ERTMS-a/ETCS-a i ERTMS-a/GSM-R-a utvrđena su u Tehničkom dokumentu ‚Pravila i načela ETCS-a i GSM-R-a – verzija 1’ objavljenom na mrežnoj stranici ERA-e (www.era.europa.eu).” |
(3) |
u Prilogu G, tablica se mijenja kako slijedi:
|
(4) |
Prilog H briše se; |
(5) |
u Prilogu N, posljednji redak tablice (4.7.6. – Posebni zahtjevi u vezi sa zadatkom vožnje vlaka) briše se; |
(6) |
prilozi P, P1, P2, P3, P4, P5, P6, P7, P8, P9, P10, P11, P12 i P13 zamjenjuju se sljedećim: „PRILOG P IDENTIFIKACIJA VOZILA 1. Opće napomene U ovom se Prilogu opisuje Europski broj vozila (European Vehicle Number, EVN) i s njim povezane oznake koje se na vidljiv način postavljaju na vozilo radi njegove jedinstvene i trajne identifikacije tijekom prometovanja. U njemu se ne opisuju ostali brojevi ili oznake koje se trajno ugraviraju ili pričvršćuju na postolje ili osnovne sastavne dijelove vozila tijekom njegove izrade. 2. Europski broj vozila i povezane kratice Svakom željezničkom vozilu dodjeljuje se broj koji se sastoji od 12 znamenki (nazvan Europski broj vozila (EVN)) sa sljedećom strukturom:
U određenoj zemlji, 7 znamenki tehničkih značajki i serijski broj dovoljni su za jednoznačnu identifikaciju vozila unutar skupina vučenih putničkih vagona i posebnih vozila (1). Abecedne oznake nadopunjuju taj broj:
3. Dodjela broja Europski broj vozila mora se dodijeliti u skladu s pravilima utvrđenim u Odluci Komisije 2007/756/EZ od 9. listopada 2007. o donošenju zajedničke specifikacije nacionalnog registra vozila u skladu s člankom 14. stavcima 4. i 5. direktiva 96/48/EZ i 2001/16/EZ. Europski broj vozila mora se promijeniti onda kada zbog tehničkih preinaka vozila taj broj prestane odražavati sposobnost interoperabilnosti ili tehničke značajke sukladno ovom Prilogu. Zbog takvih tehničkih preinaka može se zahtijevati novo odobrenje za uporabu u skladu s člancima od 20. do 25. Direktive o interoperabilnosti 2008/57/EZ. PRILOG P.1 OZNAKA POSJEDNIKA VOZILA 1. Definicija oznake posjednika vozila (VKM) Oznaka posjednika vozila (Vehicle Keeper Marking, VKM) je abecedna oznaka koja se sastoji od 2 do 5 slova (2 4 5 9). Oznaka posjednika vozila ispisuje se na svakom željezničkom vozilu, blizu Europskog broja vozila. Oznaka posjednika vozila identificira posjednika vozila koji je unesen u Nacionalni registar vozila. Oznaka posjednika vozila je jedinstvena i valjana je u svim zemljama koje su obuhvaćene ovim TSI-jem kao i u svim zemljama koje sklope sporazum koji podrazumijeva primjenu sustava brojčanog označavanja vozila i oznake posjednika vozila kako su opisani u ovom TSI-ju. 2. Oblik oznake posjednika vozila Oznaka posjednika vozila je prikaz punog imena ili kratice posjednika vozila, po mogućnosti u prepoznatljivoj izvedbi. Može se upotrijebiti svih 26 slova latinske abecede. Slova u oznaci posjednika vozila ispisuju se velikim tiskanim slovima. Slova koja ne stoje za prva slova riječi u imenu posjednika vozila mogu se pisati malim slovom. Prilikom provjere jedinstvenosti, slova pisana malim slovima smatrat će se pisanim velikim tiskanim slovima. Slova mogu sadržavati dijakritičke znakove (3 6 10). Dijakritički znakovi koji se koriste na tim slovima zanemaruju se prilikom provjere jedinstvenosti. Na vozilima posjednika s prebivalištem u zemlji u kojoj se ne upotrebljava latinska abeceda, iza oznake posjednika vozila može stajati prijevod oznake posjednika vozila na abecedu te zemlje, odvojen kosom crtom (‚/’). Za potrebe obrade podataka, ta se prevedena oznaka posjednika vozila zanemaruje. 3. Odredbe o dodjeli oznake posjednika vozila Posjedniku vozila može se dati više od jedne oznake posjednika vozila u slučaju:
Jedna se oznaka posjednika vozila može dodijeliti skupini društava:
4. Registar oznaka posjednika vozila i postupak dodjele Registar oznaka posjednika vozila je javan i ažurira se u realnom vremenu. Zahtjev za oznaku posjednika vozila podnosi se nadležnom državnom tijelu podnositelja zahtjeva i prosljeđuje se ERA-i. Oznaka posjednika vozila može se upotrebljavati samo nakon što ju je ERA objavila. Posjednik oznake posjednika vozila mora obavijestiti nadležno državno tijelo kada prestane upotrebljavati oznaku posjednika vozila, a nadležno državno tijelo tu informaciju prosljeđuje ERA-i. Oznaka posjednika vozila tada se opoziva, nakon što posjednik dokaže da su oznake na svim predmetnim vozilima izmijenjene. Oznaku nije moguće ponovno izdavati sljedećih 10 godina, osim ako se ponovno izdaje izvornom posjedniku ili, na njegov zahtjev, drugom posjedniku. Oznaka posjednika vozila može se prenijeti na drugog posjednika koji je pravni slijednik izvornog posjednika. Oznaka posjednika vozila ostaje na snazi i onda kada posjednik oznake posjednika vozila svoje ime promijeni tako da ono više nema sličnosti s oznakom posjednika vozila. PRILOG P.2 ISPISIVANJE BROJA I POVEZANIH ABECEDNIH OZNAKA NA SANDUKU VOZILA 1. Opće odredbe za vanjsko označivanje Velika tiskana slova i brojevi koji čine natpis oznake moraju biti visine najmanje 80 mm i moraju biti izvedeni u fontu Sans-serif vrhunske kvalitete koja se koristi u korespondenciji. Manja visina dopuštena je samo tamo gdje se oznaka ne može postaviti nigdje drugdje osim na glavni okvir vozila. Oznaka se postavlja najviše 2 metra iznad gornjeg ruba tračnica. 2. Teretni vagoni Oznaka se ispisuje na sanduk vagona na sljedeći način:
Kod vagona sa sandukom bez dovoljno velikih stranica, posebno u slučaju otvorenih ravnih vagona, oznake se raspoređuju kako slijedi:
Kada je na teretnom vagonu ispisano jedno ili više indeksnih slova s nacionalnim značenjem, ta se nacionalna oznaka mora staviti nakon međunarodne slovne oznake, i od nje mora biti odvojena povlakom, kako slijedi:
3. Putnički vagoni i vučeni putnički vagoni Broj se postavlja na obje stranice vozila na sljedeći način:
Oznaka zemlje u kojoj je vozilo registrirano i oznake tehničkih značajki tiskaju se odmah ispred, iza ili ispod Europskog broja vozila. U slučaju putničkih vagona s upravljačnicom, Europski broj vozila mora se ispisati i unutar upravljačnice. 4. Lokomotive, pogonska vozila i posebna vozila Europski broj vozila mora se označiti na obje stranice vučnog vozila na sljedeći način: 92 10 1108 062-6 Europski broj vozila ispisuje se i unutar svake upravljačnice vučnog željezničkog vozila. Posjednik može dodati, slovima većima od Europskog broja vozila, svoju vlastitu brojčanu oznaku (koja se općenito sastoji od znamenki serijskog broja dopunjenih abecednim oznakama) ako mu je to korisno za poslovanje. Posjedniku se ostavlja mogućnost izbora mjesta na koje će postaviti oznaku vlastitog broja; međutim, uvijek se mora moći jasno razlučiti EVN od posjednikove vlastite brojčane oznake. PRILOG P.3 PRAVILA ZA ODREĐIVANJE KONTROLNE ZNAMENKE (12. ZNAMENKA) Kontrolna znamenka određuje se na sljedeći način:
Primjeri
Zbroj: 6 + 3 + 1 + 6 + 4 + 8 + 7 + 1 + 8 + 6 + 2 + 0 + 0 = 52 Jedinična znamenka ovog zbroja je 2. Broj kontrolne znamenke stoga će biti 8, a osnovni broj na taj način postaje registracijski broj 33 84 4796 100 – 8.
Zbroj: 6 + 1 + 1 + 0 + 1 + 6 + 3 + 4 + 0 + 2 + 9 + 1 + 6 = 40 Jedinična znamenka ovog zbroja je 0. Broj kontrolne znamenke stoga će biti 0, a osnovni broj na taj način postaje registracijski broj 31 51 3320 198 – 0. PRILOG P.4 OZNAKE ZEMALJA U KOJIMA SU VOZILA REGISTRIRANA (3. I 4. ZNAMENKA I KRATICA) Podaci vezani uz treće zemlje navedene su samo radi primjera.
PRILOG P.5 ABECEDNE OZNAKE INTEROPERABILNOSTI ‚TEN’: vozilo koje ispunjava sljedeće uvjete: u skladu je sa svim relevantnim TSI-jevima koji su na snazi u trenutku stavljanja vozila u uporabu i dobilo je odobrenje za uporabu sukladno članku 22. stavku 1. Direktive 2008/57/EZ; ima odobrenje koje je na snazi u svim državama članicama sukladno članku 23. stavku 1. Direktive 2008/57/EZ, ili, kao alternativa, vozilo koje je dobilo pojedinačna odobrenja od svih država članica. ‚PPV/PPW’: vozilo koje je u skladu sa sporazumom o PPV-u/PPW-u ili PGW-u (unutar država OSJD-a) (izvornik: PPV/PPW: ППВ (Правила пользования вагонами в международном сообщении; PGW: Правила Пользования Грузовыми Вагонами) Napomene:
PRILOG P.6 OZNAKE INTEROPERABILNOSTI ZA TERETNE VAGONE (1. I 2. ZNAMENKA)
PRILOG P.7 OZNAKE ZA SPOSOBNOST MEĐUNARODNOG PROMETOVANJA ZA VUČENE PUTNIČKE VAGONE (1. I 2. ZNAMENKI)
PRILOG P.8 VRSTE VUČNIH ŽELJEZNIČKIH VOZILA I JEDINICA U KOMPOZICIJI VLAKA U STALNOM ILI UNAPRIJED ODREĐENOM SASTAVU (1. I 2. ZNAMENKA) Prva znamenka je ‚9’. Ako druga znamenka opisuje vrstu vučnog vozila, sljedeće su oznake obvezne:
PRILOG P.9 STANDARDNE BROJČANE OZNAKE TERETNIH VAGONA (OD 5. DO 8. ZNAMENKE) Ovaj Prilog navodi brojčane oznake vezane za osnovne tehničke značajke vagona i objavljen je na mrežnoj stranici ERA-e (www.era.europa.eu). Zahtjev za novom oznakom podnosi se registracijskom subjektu (kako je navedeno u Odluci 2007/756/EZ) i šalje se ERA-i. Nova se oznaka može upotrebljavati tek nakon što ju objavi ERA. PRILOG P.10 OZNAKE ZA TEHNIČKE ZNAČAJKE VUČENIH PUTNIČKIH VOZILA (5. I 6. ZNAMENKA) Prilog P.10 objavljen je na mrežnoj stranici ERA-e (www.era.europa.eu). Zahtjev za novom oznakom podnosi se registracijskom subjektu (kako je navedeno u Odluci 2007/756/EZ) i šalje se ERA-i. Nova se oznaka može upotrebljavati tek nakon što ju objavi ERA. PRILOG P.11 OZNAKE ZA TEHNIČKE ZNAČAJKE POSEBNIH VOZILA (OD 6. DO 8. ZNAMENKE) Prilog P.11 objavljen je na mrežnoj stranici ERA-e (www.era.europa.eu). Zahtjev za novom oznakom podnosi se registracijskom subjektu (kako je navedeno u Odluci 2007/756/EZ) i šalje se ERA-i. Nova se oznaka može upotrebljavati tek nakon što ju objavi ERA. PRILOG P.12 SLOVNA OZNAKA ZA TERETNE VAGONE, OSIM ZGLOBNIH I VIŠEDIJELNIH VAGONA Prilog P.12 objavljen je na mrežnoj stranici ERA-e (www.era.europa.eu). Zahtjev za novom oznakom podnosi se registracijskom subjektu (kako je navedeno u Odluci 2007/756/EZ) i šalje se ERA-i. Nova se oznaka može upotrebljavati tek nakon što ju objavi ERA. PRILOG P.13 SLOVNA OZNAKA ZA VUČENE PUTNIČKE VAGONE Prilog P.13 objavljen je na mrežnoj stranici ERA-e (www.era.europa.eu). Zahtjev za novom oznakom podnosi se registracijskom subjektu (kako je navedeno u Odluci 2007/756/EZ) i šalje se ERA-i. Nova se oznaka može upotrebljavati tek nakon što ju objavi ERA.; ” |
(7) |
Prilog P.14 stavlja se izvan snage; |
(8) |
Prilog T zamjenjuje se sljedećim: „PRILOG T UČINKOVITOST KOČNICA Uloga upravitelja infrastrukture Upravitelj infrastrukture mora obavijestiti željezničkog prijevoznika o učinkovitosti kočnica za svaku prugu i mora dostaviti informacije o značajkama tih pruga. Upravitelj infrastrukture mora osigurati da zahtijevana učinkovitost kočnica uključuje i utjecaj značajki pruge kao i moguća odstupanja zbog ostalih čimbenika vezanih uz prugu. Zahtijevana učinkovitost kočnica u načelu se iskazuje kao postotak kočne mase osim ako su se upravitelj infrastrukture i željeznički prijevoznik suglasili oko druge jedinice za iskazivanje učinkovitosti kočnica (npr. kočna masa u tonama, kočna sila, vrijednosti usporenja, profili usporenja). Za kompozicije i stalne sastave vlaka upravitelj infrastrukture dostavlja zahtjeve za učinkovitost kočnica u vrijednostima usporenja ako to zatraži željeznički prijevoznik. Uloga željezničkog prijevoznika Željeznički prijevoznik osigurava da svaki vlak zadovolji ili nadmaši učinkovitost kočnica koju zahtijeva upravitelj infrastrukture. Stoga željeznički prijevoznik izračunava učinkovitost kočnica vlaka uzimajući u obzir sastav vlaka. Željeznički prijevoznik mora uzeti u obzir učinkovitost kočnica vozila ili kompozicije vlaka utvrđene prilikom njihovog stavljanja u uporabu. Moraju se uvažiti i moguća odstupanja vezana za željeznička vozila kao što su pouzdanost i raspoloživost kočnica. Željeznički prijevoznik mora uzeti u obzir i podatke o značajkama pruge koje utječu na ponašanje vlaka pri podešavanju učinkovitosti kočnica za zaustavljanje i osiguravanje vlaka od samopokretanja. Učinkovitost kočnica koja je utvrđena pri provjeri samog vlaka (kao što je sastav vlaka, raspoloživost kočnica, postavke kočnica) upotrebljavat će se kao polazna vrijednost za sva operativna pravila koja će se naknadno primjenjivati na vlak. Učinkovitost kočnica nije postignuta Upravitelj infrastrukture mora uspostaviti pravila koja će se primjenjivati ako vlak ne ostvaruje zahtijevanu učinkovitost kočnica i ta pravila mora staviti na raspolaganje željezničkim prijevoznicima. Ako vlak ne dosegne učinkovitost kočnica potrebnu za pruge na kojima će vlak prometovati, željeznički se prijevoznik mora pridržavati ograničenja koja iz toga slijede, kao što je ograničenje brzine.” |
(9) |
Prilog U zamjenjuje se sljedećim: „PRILOG U POPIS OTVORENIH PITANJA Odjeljak 4.2.2. — Dokument o sastavu vlaka Prilog B (vidjeti pododjeljak 4.4. ovog TSI-ja) – Ostala pravila koja omogućuju usklađen rad različitih novih strukturnih podsustava Prilog R (vidjeti pododjeljak 4.2.3.2. ovog TSI-ja) - Identifikacija vlakova Prilog S (vidjeti pododjeljak 4.2.2.1.3. ovog TSI-ja) – Vidljivost vlaka – stražnji kraj” |
(1) Za posebna vozila taj broj u određenoj zemlji mora biti jedinstven s prvom znamenkom i 5 posljednjih znamenki tehničkih značajki i serijskim brojem.
(2) Za NMBS/SNCB može se nastaviti upotrebljavati zaokruženo slovo B.
(3) Dijakritički znakovi su znakovi za ‚naglaske’, kao što su À, Ç, Ö, Č, Ž, Å itd. Posebna slova kao što su Ø i Æ prikazivat će se jednim slovom; pri provjeri jedinstvenosti Ø se tretira kao O, a Æ kao A.
(4) Sukladno sustavu abecednog označivanja opisanom u Dodatku 4. konvencije iz 1949. i članku 45. stavku 4. konvencije o cestovnom prometu iz 1968.
(5) Teretni vagoni kojima je dopušteno nositi oznaku TEN, vidjeti Prilog P.5.
(6) Uključujući teretne vagone, koji prema postojećim propisima nose znamenke određene u ovoj tablici. COTIF: vozilo koje je sukladno s uredbom COTIF-a koja je na snazi u trenutku stavljanja vozila u uporabu.
(7) Stalna ili promjenjiva širina kolosijeka.
(8) Iznimno teretni vagoni u kategoriji 1 (vagoni s regulacijom temperature); ne upotrebljavati za nova vozila stavljena u uporabu
(9) Sukladnost s primjenjivim TSI-jevima, vidjeti Prilog P.5.
(10) Uključujući vozila koja sukladno postojećim propisima nose znamenke određene u ovoj tablici. COTIF: vozilo koje je sukladno s uredbom COTIF-a koja je na snazi u trenutku stavljanja vozila u uporabu.
(11) Iznimno putnički vagoni sa stalnom širinom kolosijeka (56) i promjenjivom širinom kolosijeka (66) koja su već u uporabi; ne treba upotrebljavati za nova vozila.
PRILOG II.
Prilozi Odluci 2008/231/EZ mijenjaju se kako slijedi:
(1) |
Prilog se mijenja kako slijedi:
|
(2) |
u Prilogu G, tablica se mijenja kako slijedi:
|
(3) |
Prilog H briše se; |
(4) |
u Prilogu N, posljednji redak tablice (4.7.6. – Posebni zahtjevi u vezi sa zadatkom vožnje vlaka) briše se; |
(5) |
prilozi P, P1, P2, P3, P4, P5, P6, P7, P8, P9, P10, P11, P12 i P13 zamjenjuju se sljedećim: „PRILOG P IDENTIFIKACIJA VOZILA 1. Opće napomene U ovom se Prilogu opisuje Europski broj vozila i povezane oznake koje se na vidljiv način postavljaju na vozilo radi njegove jedinstvene i trajne identifikacije tijekom prometovanja. U njemu se ne opisuju ostali brojevi ili oznake koje se trajno ugraviraju ili pričvršćuju na postolje ili osnovne sastavne dijelove vozila tijekom njegove izrade. 2. Europski broj vozila i povezane kratice Svakom željezničkom vozilu dodjeljuje se broj koji se sastoji od 12 znamenki (nazvan Europski broj vozila (European Vehicle Number – EVN)) koji ima sljedeću strukturu:
U određenoj zemlji, 7 znamenki tehničkih značajki i serijski broj dovoljni su za jednoznačnu identifikaciju vozila unutar skupina vučenih putničkih vagona i posebnih vozila (1). Abecedne oznake nadopunjuju taj broj:
3. Dodjela broja Europski broj vozila mora se dodijeliti u skladu s pravilima utvrđenim u Odluci Komisije 2007/756/EZ od 9. listopada 2007. o donošenju zajedničke specifikacije nacionalnog registra vozila u skladu s člankom 14. stavcima 4. i 5. direktiva 96/48/EZ i 2001/16/EZ. Europski broj vozila mora se promijeniti onda kada zbog tehničkih preinaka vozila taj broj prestane odražavati sposobnost interoperabilnosti ili tehničke značajke sukladno ovom Prilogu. Zbog takvih tehničkih preinaka može se zahtijevati novo odobrenje za uporabu u skladu s člancima od 20. do 25. Direktive o interoperabilnosti 2008/57/EZ. PRILOG P.1 OZNAKA POSJEDNIKA VOZILA 1. Definicija oznake posjednika vozila (VKM) Oznaka posjednika vozila (Vehicle Keeper Marking – VKM) je abecedna oznaka koja se sastoji od 2 do 5 slova (2 4 5 9). Oznaka posjednika vozila ispisuje se na svakom željezničkom vozilu, blizu Europskog broja vozila. Oznaka posjednika vozila identificira posjednika vozila koji je unesen u Nacionalni registar vozila. Oznaka posjednika vozila je jedinstvena i valjana je u svim zemljama koje su obuhvaćene ovim TSI-jem kao i u svim zemljama koje sklope sporazum koji podrazumijeva primjenu sustava brojčanog označivanja vozila i oznake posjednika vozila kako su opisani u ovom TSI-ju. 2. Oblik oznake posjednika vozila Oznaka posjednika vozila je prikaz punog imena ili kratice posjednika vozila, po mogućnosti u prepoznatljivoj izvedbi. Može se upotrijebiti svih 26 slova latinske abecede. Slova u oznaci posjednika vozila ispisuju se velikim tiskanim slovima. Slova koja ne stoje za prva slova riječi u imenu posjednika vozila mogu se pisati malim slovom. Prilikom provjere jedinstvenosti, slova pisana malim slovima smatrat će se pisanim velikim tiskanim slovima. Slova mogu sadržavati dijakritičke znakove (3 6 10). Dijakritički znakovi koji se koriste na tim slovima zanemaruju se prilikom provjere jedinstvenosti. Na vozilima posjednika s prebivalištem u zemlji u kojoj se ne upotrebljava latinska abeceda, iza oznake posjednika vozila može stajati prijevod oznake posjednika vozila na abecedu te zemlje, odvojen kosom crtom (‚/’). Za potrebe obrade podataka, ta se prevedena oznaka posjednika vozila zanemaruje. 3. Odredbe o dodjeli oznake posjednika vozila Posjedniku vozila može se dati više od jedne oznake posjednika vozila u slučaju:
Jedna se oznaka posjednika vozila može dodijeliti skupini društava:
4. Registar oznaka posjednika vozila i postupak dodjele Registar oznaka posjednika vozila je javan i ažurira se u realnom vremenu. Zahtjev za oznaku posjednika vozila podnosi se nadležnom državnom tijelu podnositelja zahtjeva i prosljeđuje se ERA-i. Oznaka posjednika vozila može se upotrebljavati samo nakon što ju je ERA objavila. Posjednik oznake posjednika vozila mora obavijestiti nadležno državno tijelo kada prestane upotrebljavati oznaku posjednika vozila, a nadležno državno tijelo tu informaciju prosljeđuje ERA-i. Oznaka posjednika vozila tada se opoziva, nakon što posjednik dokaže da su oznake na svim predmetnim vozilima izmijenjene. Oznaku nije moguće ponovno izdavati sljedećih 10 godina, osim ako se ponovno izdaje izvornom posjedniku ili, na njegov zahtjev, drugom posjedniku. Oznaka posjednika vozila može se prenijeti na drugog posjednika koji je pravni slijednik izvornog posjednika. Oznaka posjednika vozila ostaje na snazi i onda kada posjednik oznake posjednika vozila svoje ime promijeni tako da ono više nema sličnosti s oznakom posjednika vozila. PRILOG P.2 ISPISIVANJE BROJA I POVEZANIH ABECEDNIH OZNAKA NA SANDUKU VOZILA 1. Opće odredbe za vanjsko označivanje Velika tiskana slova i brojevi koji čine natpis oznake moraju biti visine najmanje 80 mm i moraju biti izvedeni u fontu Sans-serif vrhunske kvalitete koja se koristi u korespondenciji. Manja visina dopuštena je samo tamo gdje se oznaka ne može postaviti nigdje drugdje osim na glavni okvir vozila. Oznaka se postavlja najviše 2 metra iznad gornjeg ruba tračnica. 2. Teretni vagoni Oznaka se ispisuje na sanduk vagona na sljedeći način:
Kod vagona sa sandukom bez dovoljno velikih stranica, posebno u slučaju otvorenih ravnih vagona, oznake se raspoređuju kako slijedi:
Kada je na vagonu ispisano jedno ili više indeksnih slova s nacionalnim značenjem, ta se nacionalna oznaka mora prikazati nakon međunarodne slovne oznake, i od nje mora biti odvojena povlakom, kako slijedi:
3. Putnički vagoni i vučeni putnički vagoni Broj se postavlja na obje stranice vozila na sljedeći način:
Oznaka zemlje u kojoj je vozilo registrirano i oznake tehničkih značajki tiskaju se odmah ispred, iza ili ispod Europskog broja vozila. U slučaju putničkih vagona s upravljačnicom, Europski broj vozila mora se ispisati i unutar upravljačnice. 4. Lokomotive, pogonska vozila i posebna vozila Europski broj vozila mora se označiti na obje stranice vučnog vozila na sljedeći način: 92. 10 1108 062-6 Europski broj vozila ispisuje se i unutar svake upravljačnice vučnog željezničkog vozila. Posjednik može dodati, slovima većima od Europskog broja vozila, svoju vlastitu brojčanu oznaku (koja se općenito sastoji od znamenki serijskog broja dopunjenih abecednim oznakama) ako mu je to korisno za poslovanje. Posjedniku se ostavlja mogućnost izbora mjesta na koje će postaviti oznaku vlastitog broja; međutim, uvijek se mora moći jasno razlučiti EVN od posjednikove vlastite brojčane oznake. PRILOG P.3 PRAVILA ZA ODREĐIVANJE KONTROLNE ZNAMENKE (12. ZNAMENKA) Kontrolna znamenka određuje se na sljedeći način:
Primjeri
Zbroj: 6 + 3 + 1 + 6 + 4 + 8 + 7 + 1 + 8 + 6 + 2 + 0 + 0 = 52 Jedinična znamenka ovog zbroja je 2. Broj kontrolne znamenke stoga će biti 8, a osnovni broj na taj način postaje registracijski broj 33 84 4796 100 – 8.
Zbroj: 6 + 1 + 1 + 0 + 1 + 6 + 3 + 4 + 0 + 2 + 9 + 1 + 6 = 40 Jedinična znamenka ovog zbroja je 0. Broj kontrolne znamenke stoga će biti 0, a osnovni broj na taj način postaje registracijski broj 31 51 3320 198 – 0. PRILOG P.4 OZNAKE ZEMALJA U KOJIMA SU VOZILA REGISTRIRANA (3. I 4. ZNAMENKA I KRATICA) Informacije vezane za treće zemlje dane su samo radi ilustracije.
PRILOG P.5 ABECEDNE OZNAKE INTEROPERABILNOSTI
Napomene:
PRILOG P.6 OZNAKE INTEROPERABILNOSTI ZA TERETNE VAGONE (1. I 2. ZNAMENKA)
PRILOG P.7 OZNAKE ZA SPOSOBNOST MEĐUNARODNOG PROMETOVANJA ZA VUČENE PUTNIČKE VAGONE (1. I 2. ZNAMENKI)
PRILOG P.8 VRSTE VUČNIH ŽELJEZNIČKIH VOZILA I JEDINICA U KOMPOZICIJI VLAKA U STALNOM ILI UNAPRIJED ODREĐENOM SASTAVU (1. I 2. ZNAMENKA) Prva znamenka je ‚9’. Ako druga znamenka opisuje vrstu vučnog vozila, sljedeće su oznake obvezne:
PRILOG P.9 STANDARDNE BROJČANE OZNAKE TERETNIH VAGONA (OD 5. DO 8. ZNAMENKE) Ovaj Prilog navodi brojčane oznake vezane za osnovne tehničke značajke vagona i objavljen je na mrežnoj stranici ERA-e (www.era.europa.eu). Zahtjev za novom oznakom podnosi se registracijskom subjektu (kako je navedeno u Odluci 2007/756/EZ) i šalje se ERA-i. Nova se oznaka može upotrebljavati tek nakon što ju objavi ERA. PRILOG P.10 OZNAKE ZA TEHNIČKE ZNAČAJKE VUČENIH PUTNIČKIH VOZILA (5. I 6. ZNAMENKA) Prilog P.10 objavljen je na mrežnoj stranici ERA-e (www.era.europa.eu). Zahtjev za novom oznakom podnosi se registracijskom subjektu (kako je navedeno u Odluci 2007/756/EZ) i šalje se ERA-i. Nova se oznaka može upotrebljavati tek nakon što ju objavi ERA. PRILOG P.11 OZNAKE ZA TEHNIČKE ZNAČAJKE POSEBNIH VOZILA (OD 6. DO 8. ZNAMENKE) Prilog P.11 objavljen je na mrežnoj stranici ERA-e (www.era.europa.eu). Zahtjev za novom oznakom podnosi se registracijskom subjektu (kako je navedeno u Odluci 2007/756/EZ) i šalje se ERA-i. Nova se oznaka može upotrebljavati tek nakon što ju objavi ERA. PRILOG P.12 SLOVNA OZNAKA ZA TERETNE VAGONE, OSIM ZGLOBNIH I VIŠEDIJELNIH VAGONA Prilog P.12 objavljen je na mrežnoj stranici ERA-e (www.era.europa.eu). Zahtjev za novom oznakom podnosi se registracijskom subjektu (kako je navedeno u Odluci 2007/756/EZ) i šalje se ERA-i. Nova se oznaka može upotrebljavati tek nakon što ju objavi ERA. PRILOG P.13 SLOVNA OZNAKA ZA VUČENE PUTNIČKE VAGONE Prilog P.13 objavljen je na mrežnoj stranici ERA-e (www.era.europa.eu). Zahtjev za novom oznakom podnosi se registracijskom subjektu (kako je navedeno u Odluci 2007/756/EZ) i šalje se ERA-i. Nova se oznaka može upotrebljavati tek nakon što ju objavi ERA.; |
(6) |
Prilog P.14 stavlja se izvan snage. |
(1) Za posebna vozila taj broj u određenoj zemlji mora biti jedinstven s prvom znamenkom i 5 posljednjih znamenki tehničkih značajki i serijskim brojem.
(2) Za NMBS/SNCB može se nastaviti upotrebljavati zaokruženo slovo B.
(3) Dijakritički znakovi su ‚znakovi za naglaske’, kao što su À, Ç, Ö, Č, Ž, Å itd. Posebna slova kao što su Ø i Æ prikazivat će se jednim slovom; pri provjeri jedinstvenosti Ø se tretira kao O, a Æ kao A.
(4) Sukladno sustavu abecednog označivanja opisanom u Dodatku 4. konvencije iz 1949. i članku 45. stavku 4. konvencije o cestovnom prometu iz 1968.
(5) Teretni vagoni kojima je dopušteno nositi oznaku TEN, vidjeti Prilog P.5.
(6) Uključujući teretne vagone, koji prema postojećim propisima nose znamenke određene u ovoj tablici. COTIF: vozilo koje je sukladno s uredbom COTIF-a koja je na snazi u trenutku stavljanja vozila u uporabu.
(7) Stalna ili promjenjiva širina kolosijeka.
(8) Iznimno teretni vagoni u kategoriji 1 (vagoni s regulacijom temperature); ne upotrebljavati za nova vozila stavljena u uporabu
(9) Sukladnost s primjenjivim TSI-jevima, vidjeti Prilog P.5.
(10) Uključujući vozila koja sukladno postojećim propisima nose znamenke određene u ovoj tablici. COTIF: vozilo koje je sukladno s uredbom COTIF-a koja je na snazi u trenutku stavljanja vozila u uporabu.
(11) Iznimno putnički vagoni sa stalnom širinom kolosijeka (56) i promjenjivom širinom kolosijeka (66) koja su već u uporabi; ne treba upotrebljavati za nova vozila.
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
293 |
32010R1161
L 326/59 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
09.12.2010. |
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1161/2010
od 9. prosinca 2010.
o odbijanju odobrenja zdravstvene tvrdnje za hranu, osim onih koje se odnose na smanjenje rizika od neke bolesti te na razvoj i zdravlje djece
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani (1), a posebno njezin članak 18. stavak 5.,
budući da:
(1) |
Uredbom (EZ) br. 1924/2006 zabranjuju se zdravstvene tvrdnje za hranu, osim ako ih nije odobrila Komisija u skladu s tom Uredbom i uvrstila na popis dozvoljenih tvrdnji. |
(2) |
Uredbom (EZ) br. 1924/2006 također se predviđa da subjekti u poslovanju s hranom mogu podnositi zahtjeve za odobrenje zdravstvenih tvrdnji nacionalnom nadležnom tijelu države članice. Nacionalno nadležno tijelo treba proslijediti valjane zahtjeve Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA), dalje u tekstu: „Agencija”. |
(3) |
Nakon primitka zahtjeva, Agencija treba bez odlaganja obavijestiti druge države članice i Komisiju te dati mišljenje o dotičnoj zdravstvenoj tvrdnji. |
(4) |
Komisija treba odlučivati o odobravanju zdravstvenih tvrdnji uzimajući u obzir mišljenje koje je dala Agencija. |
(5) |
Nakon što je tvrtka Laboratoire Vie et Santé podnijela zahtjev 29. prosinca 2008. u skladu s člankom 13. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1924/2006, od Agencije je zatraženo da izda mišljenje o zdravstvenoj tvrdnji u vezi s učincima Catalgine® bouffées de chaleur na smanjenje učestalosti navala vrućine (pitanje br. EFSA-Q-2009-00852) (2). Tvrdnja koju je predložio podnositelj zahtjeva glasila je kako slijedi: „Doprinosi smanjenju učestalosti navala vrućine”. |
(6) |
13. siječnja 2010., Komisija i države članice primile su znanstveno mišljenje Agencije u kojem se zaključuje da na temelju dostavljenih podataka nije utvrđen uzročno-posljedični odnos između uzimanja Catalgine® bouffées de chaleur i učinka navedenog u tvrdnji. U skladu s tim, budući da tvrdnja nije u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1924/2006, ne treba ju odobriti. |
(7) |
Zdravstvene tvrdnje iz članka 13. stavka 1. točke (a) Uredbe (EZ) br. 1924/2006 podliježu prijelaznim mjerama utvrđenim u članku 28. stavku 5. te Uredbe, samo ako ispunjavaju u njoj navedene uvjete, među kojima je i uvjet da moraju biti u skladu s Uredbom. U pogledu tvrdnje koja je predmet ove Uredbe, Agencija je zaključila da nije utvrđen uzročno-posljedični odnos između uzimanja te hrane i učinka navedenog u tvrdnji i stoga ona nije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1924/2006 te se na nju ne može primijeniti prijelazno razdoblje predviđeno člankom 28. stavkom 5. te Uredbe. Prijelazno razdoblje od šest mjeseci predviđeno je kako bi se subjektima u poslovanju s hranom omogućila prilagodba zahtjevima utvrđenim ovom Uredbom. |
(8) |
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, a nije im se usprotivio niti Europski parlament niti Vijeće, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Zdravstvena tvrdnja navedena u Prilogu ovoj Uredbi ne uvrštava se na Unijin popis dozvoljenih tvrdnji kako je utvrđen u članku 13. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1924/2006.
Međutim, ona se može i dalje koristiti šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 9. prosinca 2010.
Za Komisiju
Predsjednik
José Manuel BARROSO
(1) SL L 404, 30.12.2006., str. 9.
(2) The EFSA Journal 2010; 8(1), str. 1422.
PRILOG
Odbijena zdravstvena tvrdnja
Zahtjev – Relevantne odredbe Uredbe (EZ) br. 1924/2006 |
Hranjiva tvar, tvar, hrana ili kategorija hrane |
Tvrdnja |
Referentni broj EFSA mišljenja |
Članak 13. stavak 5. - zdravstvena tvrdnja koja se temelji na novim znanstvenim dokazima i/ili uključuje zahtjev za zakonsku zaštitu podataka |
Catalgine® bouffées de chaleur |
Doprinosi smanjenju učestalosti navala vrućine |
Q-2009-00852 |
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
295 |
32010R1162
L 326/61 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
09.12.2010. |
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1162/2010
od 9. prosinca 2010.
o odbijanju odobrenja određenih zdravstvenih tvrdnji za hranu koje se odnose na smanjenje rizika od neke bolesti te na razvoj i zdravlje djece
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani (1), a posebno njezin članak 17. stavak 3.,
budući da:
(1) |
Uredbom (EZ) br. 1924/2006 zabranjuju se zdravstvene tvrdnje za hranu, osim ako ih nije odobrila Komisija u skladu s tom Uredbom i uvrstila na popis dozvoljenih tvrdnji. |
(2) |
Uredbom (EZ) br. 1924/2006 također se predviđa da subjekti u poslovanju s hranom mogu podnositi zahtjeve za odobrenje zdravstvenih tvrdnji nacionalnom nadležnom tijelu države članice. Nacionalno nadležno tijelo treba proslijediti valjane zahtjeve Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA), dalje u tekstu: „Agencija”. |
(3) |
Nakon primitka zahtjeva Agencija treba bez odlaganja obavijestiti druge države članice i Komisiju o zahtjevu i dati mišljenje o dotičnoj zdravstvenoj tvrdnji. |
(4) |
Komisija treba odlučivati o odobravanju zdravstvenih tvrdnji uzimajući u obzir mišljenje koje je dala Agencija. |
(5) |
Dva mišljenja iz ove Uredbe se odnose na zahtjeve za odobrenje zdravstvenih tvrdnji koje se odnose na razvoj i zdravlje djece, kako je navedeno u članku 14. stavku 1. točki (b) Uredbe (EZ) br. 1924/2006. |
(6) |
Nakon što je tvrtka Danone Baby Nutrition podnijela zahtjev u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 1924/2006, od Agencije je zatraženo da izda mišljenje o zdravstvenoj tvrdnji povezanoj s učincima Immunofortisa® na imunološki sustav djece (pitanje br. EFSA-Q-2008-106) (2). Tvrdnja koju je predložio podnositelj zahtjeva glasila je kako slijedi: „Immunofortis® za prirodno jačanje imunološkog sustava vašeg djeteta”. |
(7) |
Na temelju dostavljenih podataka, Agencija je zaključila u svojem mišljenju koje su Komisija i države članice primile 4. veljače 2010. da su dostavljene informacije nedovoljne za utvrđivanje uzročno-posljedičnog odnosa između uzimanja Immunofortisa® i učinka navedenog u tvrdnji. U skladu s tim, budući da tvrdnja nije u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1924/2006, ne treba je odobriti. |
(8) |
Nakon što je tvrtka Vifor Pharma (Potters) podnijela zahtjev u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 1924/2006, od Agencije je zatraženo da izda mišljenje o zdravstvenoj tvrdnji u vezi s učincima Eye qTM na radnu memoriju (pitanje br. EFSA-Q-2009-00485) (3). Tvrdnja koju je predložio podnositelj zahtjeva glasila je kako slijedi: „Eye qTM (jedinstvena kombinacija omega-3,6 PUFA s velikom koncentracijom EPA/DHA/GLA) osigurava osnovne hranjive tvari koje pomažu u poboljšanju radne memorije kod djece”. Kratice koje je koristio podnositelj zahtjeva odnose se na eikozapentaensku kiselinu (EPA), dokozaheksaensku kiselinu (DHA), gama-linolensku kiselinu (GLA), odnosno polinezasićene masne kiseline (PUFA). |
(9) |
Na temelju dostavljenih podataka, Agencija je zaključila u mišljenju, koje su Komisija i države članice primile 4. ožujka 2010., da su dostavljene informacije nedovoljne za utvrđivanje uzročno-posljedičnog odnosa između unosa Eye qTM i učinka navedenog u tvrdnji. U skladu s tim, budući da tvrdnja nije u skladu sa zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1924/2006, ne treba je odobriti. |
(10) |
U skladu s člankom 28. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1924/2006, zdravstvene tvrdnje iz njenog članka 14. stavka 1. točke (b), koje nisu odobrene odlukom u skladu s člankom 17. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1924/2006 mogu se i dalje koristiti 6 mjeseci nakon donošenja ove Uredbe, pod uvjetom da je zahtjev podnesen prije 19. siječnja 2008. Međutim, budući da zahtjev za odobrenje zdravstvene tvrdnje u pogledu Eye qTM nije bio podnesen prije 19. siječnja 2008., zahtjev utvrđen u članku 28. stavku 6. točki (b) nije ispunjen i stoga nije primjenljivo prijelazno razdoblje utvrđeno u tom članku. U skladu s tim, potrebno je predvidjeti prijelazno razdoblje od 6 mjeseci kako bi se omogućilo subjektima u poslovanju s hranom da se prilagode zahtjevima utvrđenim u ovoj Uredbi. |
(11) |
Pri utvrđivanju mjera predviđenih u ovoj Uredbi uzete su u obzir primjedbe podnositelja zahtjeva i predstavnika javnosti koje je Komisija primila u skladu s člankom 16. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 1924/2006. |
(12) |
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja, a nisu im se usprotivili ni Europski parlament ni Vijeće, |
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Zdravstvene tvrdnje navedene u Prilogu ovoj Uredbi ne uvrštavaju se na Unijin popis dozvoljenih tvrdnji kako je utvrđen u članku 14. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1924/2006.
Međutim, one se i dalje mogu koristiti 6 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 9. prosinca 2010.
Za Komisiju
Predsjednik
José Manuel BARROSO
(1) SL L 404, 30.12.2006., str. 9.
(2) The EFSA Journal (2010) 8(2), str. 1430.
(3) The EFSA Journal (2010) 8 (3); 1516.
PRILOG
Odbijene zdravstvene tvrdnje
Zahtjev – Relevantne odredbe Uredbe (EZ) br. 1924/2006 |
Hranjiva tvar, tvar, hrana ili kategorija hrane |
Tvrdnja |
Referentni broj EFSA mišljenja |
Članak 14. stavak 1. točka (b) - zdravstvena tvrdnja koja se odnosi na razvoj i zdravlje djece |
Immunofortis® |
Immunofortis® za prirodno jačanje imuniteta vašeg djeteta |
Q-2008-106 |
Članak 14. stavak 1. točka (b) - zdravstvena tvrdnja koja se odnosi na razvoj i zdravlje djece |
Eye qTM |
Eye qTM (jedinstvena kombinacija omega-3,6 PUFA s velikom koncentracijom) osigurava osnovne hranjive tvari koje pomažu u poboljšanju radne memorije kod djece |
Q-2009-00485 |
13/Sv. 038 |
HR |
Službeni list Europske unije |
298 |
32011D1104
L 287/1 |
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE |
25.10.2011. |
ODLUKA br. 1104/2011/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 25. listopada 2011.
o pravilima za pristup javnoj reguliranoj usluzi koju pruža globalni navigacijski satelitski sustav uspostavljen u sklopu programa Galileo
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 172.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon dostave nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1) |
U Prilogu Uredbi (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o daljnjoj provedbi europskih programa satelitske navigacije (EGNOS i Galileo) (3) propisano je da se određenim ciljevima programa Galileo treba osigurati da se signali koje odašilje sustav uspostavljen u sklopu tog programa mogu upotrebljavati posebno za ponudu javne regulirane usluge („PRS”) ograničene na korisnike koje je ovlastila vlada za osjetljive aplikacije koje zahtijevaju učinkovitu kontrolu pristupa i visoku razinu kontinuiteta usluge. |
(2) |
Iako se relevantne odredbe Uredbe (EZ) br. 683/2008 također primjenjuju na usluge navedene u njezinom Prilogu uključujući PRS, uzimajući u obzir međusobnu povezanost sustava uspostavljenog u sklopu programa Galileo i PRS-a iz pravne, tehničke, operativne, financijske i vlasničke perspektive, prikladno je ponovno izraditi relevantna pravila o primjeni sigurnosnih propisa za potrebe ove Odluke. |
(3) |
Europski parlament i Vijeće u nekoliko su navrata podsjetili da je sustav uspostavljen u sklopu programa Galileo civilni sustav pod civilnim nadzorom, odnosno da je stvoren u skladu s civilnim standardima na temelju civilnih zahtjeva i pod nadzorom institucija Unije. |
(4) |
Program Galileo od strateškog je značaja za neovisnost Unije u smislu usluga satelitske navigacije, pozicioniranja i određivanja vremena i predstavlja važan doprinos provedbi strategije „Europa 2020.” za pametan, održiv i inkluzivan razvoj. |
(5) |
Od različitih usluga koje nude europski satelitski navigacijski sustavi PRS je najsigurniji i najosjetljiviji, te je stoga prikladan za usluge kod kojih se moraju osigurati čvrstoća i potpuna pouzdanost. Njime se mora osigurati kontinuitet usluge za sudionike čak i u najozbiljnijim kriznim situacijama. Posljedice povrede sigurnosnih propisa pri uporabi ove usluge nisu ograničene na dotičnog korisnika, već se mogu proširiti i na druge korisnike. Uporaba PRS-a i upravljanje njime stoga su zajednička odgovornost država članica s ciljem zaštite sigurnosti Unije i njihove vlastite sigurnosti. Slijedom toga, pristup PRS-u mora biti strogo ograničen na određene kategorije korisnika koje podliježu stalnom nadzoru. |
(6) |
Stoga je potrebno definirati pravila za pristup PRS-u i pravila za upravljanje njime, posebno opća načela koja se odnose na pristup, funkcije različitih upravnih i nadzornih tijela, uvjete u vezi proizvodnjom i sigurnošću prijamnika i sustav za nadzor izvoza. |
(7) |
U vezi s općim načelima pristupa PRS-u, s obzirom na stvarnu namjenu usluge i njezine karakteristike, uporaba PRS-a mora biti strogo ograničena, pri čemu je državama članicama, Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje (EEAS) odobren diskrecijski, neograničen i neometani pristup diljem svijeta. Nadalje, svaka država članica mora biti u prilici donositi samostalne odluke o tome tko su ovlašteni korisnici PRS-a i za koje se namjene PRS može upotrebljavati, uključujući namjene u vezi sa sigurnošću, u skladu sa zajedničkim minimalnim standardima. |
(8) |
Kako bi se potakla uporaba europske tehnologije diljem svijeta, određene treće zemlje i međunarodne organizacije trebaju imati mogućnost postati sudionici PRS-a na temelju odvojenih sporazuma sklopljenih s njima. U slučaju sigurnih vladinih satelitskih radionavigacijskih aplikacija uvjeti pod kojima treće zemlje i međunarodne organizacije mogu upotrebljavati PRS trebaju se utvrditi u međunarodnim sporazumima, pri čemu se podrazumijeva da usklađenost sa sigurnosnim zahtjevima treba uvijek biti obvezna. U okviru takvih sporazuma treba omogućiti proizvodnju prijamnika za PRS pod posebnim uvjetima i zahtjevima, pod uvjetom da su na razini koja je barem jednaka uvjetima i zahtjevima koji se primjenjuju na države članice. Međutim, takvi sporazumi ne trebaju uključivati posebno osjetljiva sigurnosna pitanja kao što je proizvodnja sigurnosnih modula. |
(9) |
O sporazumima s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama treba pregovarati uzimajući u najvećoj mogućoj mjeri u obzir važnost koju ima osiguravanje poštovanja demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda i slobode mišljenja, savjesti i vjeroispovijedi kao i slobode izražavanja i informiranja, poštovanje ljudskog dostojanstva, načela jednakosti i solidarnosti i poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava. |
(10) |
Sigurnosnim propisima Europske svemirske agencije treba se ponuditi određeni stupanj zaštite koji je barem jednak stupnju zaštite koji je osiguran propisima o sigurnosti određenim u Prilogu Odluci Komisije 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom (4) i u Odluci Vijeća 2011/292/EU od 31. ožujka 2011. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (5). |
(11) |
Unija i države članice moraju poduzeti sve kako bi osigurale sigurnost i zaštitu sustava uspostavljenog u sklopu programa Galileo i tehnologije i opreme za PRS, spriječile da signale koje odašilje PRS upotrebljavaju neovlaštene fizičke ili pravne osobe i onemogućile svaku neprijateljsku uporabu PRS-a protiv sebe. |
(12) |
U tom je smislu važno da države članice odrede sustav kazni koje se primjenjuju u slučaju neispunjavanja obveza proizišlih iz ove Odluke i osiguraju njihovu primjenu. Kazne moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. |
(13) |
U slučaju upravnih i nadzornih tijela čini se da je aranžman u kojem sudionici PRS-a određuju „nadležno tijelo za PRS” odgovorno za upravljanje korisnicima i nadzor nad njima najbolji način za učinkovito upravljanje uporabom PRS-a kojim se olakšavaju odnosi između različitih dionika odgovornih za sigurnost i osigurava stalni nadzor korisnika, posebno nacionalnih korisnika, u skladu sa zajedničkim minimalnim standardima. Međutim, treba osigurati određenu fleksibilnost kako bi se državama članicama omogućila učinkovita organizacija odgovornosti. |
(14) |
Pri provedbi ove Odluke svaka obrada osobnih podataka provodi se u skladu s pravom Unije kako je utvrđeno posebno u Direktivi 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (6) i Direktivi 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (7). |
(15) |
Nadalje, jedan od zadataka Centra za sigurnost Galilea („Centar za nadzor sigurnosti Galilea” ili „GSMC”) iz članka 16. točke (a) podtočke ii. Uredbe (EZ) br. 683/2008 treba biti osiguravanje operativnog sučelja između različitih dionika odgovornih za sigurnost PRS-a. |
(16) |
Vijeće i visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku trebaju imati ulogu u upravljanju PRS-om kroz primjenu Zajedničke akcije Vijeća 2004/552/ZVSP od 12. srpnja 2004. o aspektima djelovanja europskog satelitskog radionavigacijskog sustava koji utječu na sigurnost Europske unije (8). Vijeće treba odobriti međunarodne sporazume kojima se treća zemlja ili međunarodna organizacija ovlašćuje za uporabu PRS-a. |
(17) |
U vezi s proizvodnjom i sigurnošću prijamnika, zbog sigurnosnih zahtjeva ovu zadaću treba povjeriti samo državi članici koja je odredila nadležno tijelo za PRS ili poduzećima s poslovnim nastanom na državnom području države članice koja je odredila nadležno tijelo za PRS. Nadalje, proizvođača prijamnika mora propisno ovlastiti Odbor za sigurnosnu akreditaciju europskih GNSS sustava uspostavljen Uredbom (EU) br. 912/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (9) („Odbor za sigurnosnu akreditaciju”) i mora poštovati njegove odluke. Nadležna tijela za PRS odgovorna su za stalno praćenje poštivanja tog zahtjeva u vezi s ovlaštenjem i navedenih odluka te posebnih tehničkih zahtjeva proizišlih iz zajedničkih minimalnih standarda. |
(18) |
Država članica koja nije odredila nadležno tijelo za PRS treba u svakom slučaju odrediti točku za kontakt za upravljanje svim otkrivenim štetnim elektromagnetskim interferencijama koje utječu na PRS. Ta točka za kontakt treba biti fizička ili pravna osoba s ulogom točke izvješćivanja ili adresa na koju se Komisija može obratiti u slučaju moguće štetne elektromagnetske interferencije radi njezina otklanjanja. |
(19) |
U vezi s izvoznim ograničenjima, izvoz opreme ili tehnologije i softvera koji se odnose na uporabu PRS-a, na njegov razvoj ili na proizvodnju za PRS izvan Unije, bez obzira je li oprema, softver ili tehnologija navedena u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EZ) br. 428/2009 od 5. svibnja 2009. o utvrđivanju režima Zajednice za nadzor izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom (10), mora biti ograničen na one treće zemlje koje su propisno ovlaštene za pristup PRS-u na temelju međunarodnog sporazuma s Unijom. Treća zemlja na čijem je državnom području postavljena referentna postaja u kojoj je smještena oprema za PRS i koja je sastavni dio sustava uspostavljenog u sklopu programa Galileo ne treba se smatrati sudionikom PRS-a samo na temelju te činjenice. |
(20) |
Na Komisiju treba prenijeti ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi sa zajedničkim minimalnim standardima u područjima određenim u Prilogu i treba ih prema potrebi ažurirati i izmijeniti kako bi se uzeo u obzir razvoj programa Galileo. Osobito je važno da Komisija tijekom pripremnih radnji provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući na razini stručnjaka. Prilikom izrade i sastavljanja delegiranih akata Komisija treba osigurati istovremenu, pravodobnu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |
(21) |
S obzirom na njihov mogući utjecaj na sigurnost sustava uspostavljenog u sklopu programa Galileo, Unije i njezinih država članica pojedinačno i zajednički, bitno je da se zajednička pravila u vezi s pristupom PRS-u i proizvodnjom prijamnika i sigurnosnih modula za PRS primjenjuju jedinstveno u svakoj državi članici. Stoga je neophodno ovlastiti Komisiju za usvajanje detaljnih zahtjeva, smjernica i drugih mjera za provedbu zajedničkih minimalnih standarda. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Odluke, Komisiji treba dodijeliti provedbene ovlasti. Navedene se ovlasti trebaju izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela koja se odnose na mehanizme kojima države članice kontroliraju izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije (11). |
(22) |
Revizije i pregledi koje Komisija treba provesti uz pomoć država članica trebaju se, prema potrebi, provoditi na način sličan onomu koji je predviđen u dijelu VII. Priloga III. Odluci 2011/292/EU. |
(23) |
Pravila za pristup PRS-u koji nudi sustav uspostavljen u sklopu programa Galileo preduvjet su za primjenu PRS-a. Komisija treba analizirati treba li za PRS uvesti politiku naplaćivanja, uključujući i za treće zemlje i međunarodne organizacije, i izvijestiti Europski parlament i Vijeće o ishodu te analize. |
(24) |
Budući da cilj ove Odluke — a to je utvrđivanje pravila u skladu s kojima države članice, Vijeće, Komisija, EEAS, agencije Unije, treće zemlje i međunarodne organizacije mogu pristupati PRS-u — ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ga se, zbog razmjera i učinaka djelovanja, može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti kako je utvrđeno u tom članku ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje navedenog cilja. |
(25) |
Odmah nakon što PRS bude proglašen operativnim treba uspostaviti mehanizam za izvješćivanje i preispitivanje, |
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Predmet
Ovom se Odlukom utvrđuju pravila u skladu s kojima države članice, Vijeće, Komisija, EEAS, agencije Unije, treće zemlje i međunarodne organizacije mogu pristupiti javnoj reguliranoj usluzi (PRS) koju pruža globalni navigacijski satelitski sustav uspostavljen u sklopu programa Galileo.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:
(a) |
„sudionici PRS-a” znači države članice, Vijeće, Komisija i EEAS kao i agencije Unije, treće zemlje i međunarodne organizacije u onoj mjeri u kojoj su takve agencije, treće zemlje i organizacije propisno ovlaštene; |
(b) |
„korisnici PRS-a” znači fizičke ili pravne osobe koje na temelju propisnog ovlaštenja sudionika PRS-a imaju ili upotrebljavaju prijamnik za PRS. |
Članak 3.
Opća načela u vezi s pristupom PRS-u
1. Države članice, Vijeće, Komisija i EEAS imaju pravo neograničenog i nesmetanog pristupa PRS-u diljem svijeta.
2. Svaka pojedinačna država članica, Vijeće, Komisija i EEAS odlučuju hoće li upotrebljavati PRS u okviru svojih nadležnosti.
3. Svaka država članica koja upotrebljava PRS samostalno odlučuje koje su kategorije fizičkih osoba koje borave na njezinom državnom području ili obavljaju službene dužnosti u inozemstvu u ime te države članice i pravnih osoba s poslovnim nastanom na njezinom državnom području ovlaštene kao korisnici PRS-a i u koje se namjene može upotrebljavati PRS u skladu s člankom 8. i točkom 1. podtočkama i. i ii. Priloga. Navedene namjene mogu uključivati i sigurnosne namjene.
Vijeće, Komisija i EEAS odlučuju koje su kategorije njihovih agenata ovlaštene kao korisnici PRS-a u skladu s člankom 8. i točkom 1. podtočkama (i) i ii. Priloga.
4. Agencije Unije mogu postati sudionici PRS-a samo u mjeri u kojoj je to nužno za ispunjavanje njihovih zadataka i u skladu s detaljnim pravilima utvrđenim u administrativnom sporazumu sklopljenom između Komisije i dotične agencije.
5. Treće zemlje ili međunarodne organizacije mogu postati sudionici PRS-a samo ako, u skladu s postupkom predviđenim u članku 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, sklope oba sljedeća sporazuma između Unije i dotične treće zemlje ili međunarodne organizacije:
(a) |
sporazum o sigurnosti podataka kojim se definira okvir za razmjenu i zaštitu klasificiranih podataka i osigurava stupanj zaštite koji je barem jednak stupnju zaštite država članica; |
(b) |
sporazum kojim se utvrđuju uvjeti detaljnih pravila za pristup treće zemlje ili međunarodne organizacije PRS-u; takav sporazum može uključivati proizvodnju prijamnika za PRS pod posebnim uvjetima ne računajući sigurnosne module. |
Članak 4.
Primjena sigurnosnih propisa
1. Svaka država članica osigurava da se njezinim nacionalnim sigurnosnim propisima nudi stupanj zaštite klasificiranih podataka koji je barem jednak onomu predviđenom u propisima o sigurnosti kako je utvrđeno u Prilogu Odluci 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom i u Odluci 2011/292/EU i da se navedeni nacionalni sigurnosni propisi primjenjuju na njezine korisnike PRS-a i na sve fizičke osobe koje borave na njezinom državnom području i sve pravne osobe s poslovnim nastanom na njezinom državnom području koje obrađuju klasificirane podatke EU-a u vezi s PRS-om.
2. Države članice bez odgađanja obavješćuju Komisiju o donošenju nacionalnih sigurnosnih propisa kako je navedeno u stavku 1.
3. Ako se pokaže da su klasificirani podaci EU-a u vezi s PRS-om otkriveni trećoj osobi koja nije ovlaštena za njihovo primanje, nakon cjelovitog savjetovanja s dotičnom državom članicom Komisija:
(a) |
obavješćuje vlasnika klasificiranih podataka o PRS-u; |
(b) |
procjenjuje moguću štetu nanesenu interesima Unije ili država članica; |
(c) |
obavješćuje odgovarajuća tijela o rezultatima procjene kojima prilaže preporuku za ispravljanje situacije; u tom slučaju odgovarajuća tijela bez odgađanja obavješćuju Komisiju o mjerama koje namjeravaju poduzeti ili koje su poduzela, uključujući mjere usmjerene na sprečavanje ponovne pojave takve situacije, kao i o rezultatima takvih mjera; i |
(d) |
obavješćuje Europski parlament i Vijeće, kako je potrebno, o navedenim rezultatima. |
Članak 5.
Nadležno tijelo za PRS
1. Nadležno tijelo za PRS određuju:
(a) |
svaka država članica koja upotrebljava PRS i svaka država članica na čijem državnom području poslovni nastan ima bilo koje od tijela iz članka 7. stavka 1.; u takvim slučajevima nadležno tijelo za PRS uspostavlja se na državnom području dotične države članice koja bez odgađanja obavješćuje Komisiju o određivanju; |
(b) |
Vijeće, Komisija i EEAS ako upotrebljavaju PRS. U tom slučaju Europska agencija za GNSS uspostavljena Uredbom (EU) br. 912/2010 („Europska agencija za GNSS”) može biti određena kao nadležno tijelo za PRS u skladu s odgovarajućim aranžmanima; |
(c) |
agencije Unije i međunarodne organizacije u skladu s odredbama sporazuma iz članka 3. stavaka 4. i 5.; u takvim slučajevima Europska agencija za GNSS može biti određena kao nadležno tijelo za PRS; |
(d) |
treće zemlje u skladu s odredbama sporazuma iz članka 3. stavka 5. |
2. Troškove funkcioniranja nadležnog tijela za PRS snose sudionici PRS-a koji su ga odredili.
3. Država članica koja nije odredila nadležno tijelo za PRS u skladu s točkom (a) stavka 1. u svakom slučaju određuje točku za kontakt koja prema potrebi pruža pomoć pri prijavi otkrivene potencijalno štetne elektromagnetske interferencije koja utječe na PRS. Dotična država članica bez odgađanja obavješćuje Komisiju o takvom određivanju.
4. Nadležno tijelo za PRS osigurava uporabu PRS-a u skladu s člankom 8. i točkom 1. Priloga i sljedeće:
(a) |
korisnici PRS-a raspoređeni su po skupinama za upravljanje PRS-om s GSMC-om; |
(b) |
utvrđena su prava pristupa PRS-u za svaku skupinu ili korisnika i njima se upravlja; |
(c) |
ključevi za PRS i drugi povezani klasificirani podaci dobivaju se od GSMC-a; |
(d) |
ključevi za PRS i drugi povezani klasificirani podaci raspodjeljuju se korisnicima; |
(e) |
upravlja se sigurnošću prijamnika i povezanih klasificiranih tehnologija i podataka i procijenjeni su rizici; |
(f) |
uspostavljena je točka za kontakt koja prema potrebi pruža pomoć pri prijavi otkrivene potencijalno štetne elektromagnetske interferencije koja utječe na PRS. |
5. Nadležno tijelo za PRS države članice osigurava da tijelo s poslovnim nastanom na državnom području te države članice može razvijati ili proizvoditi prijamnike za PRS ili sigurnosne module samo:
(a) |
ako je takvo tijelo propisno ovlastio Odbor za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 912/2010; i |
(b) |
ako takvo tijelo poštuje odluke Odbora za sigurnosnu akreditaciju i članak 8. i točku 2. Priloga u vezi s razvojem i proizvodnjom prijamnika za PRS ili sigurnosnih modula u onoj mjeri u kojoj su povezani s njegovom djelatnošću. |
Svako odobrenje za proizvodnju opreme predviđeno u ovom stavku preispituje se svakih pet godina.
6. U slučaju razvoja ili proizvodnje iz stavka 5. ovog članka ili u slučaju izvoza izvan Unije, nadležno tijelo za PRS dotične države članice djeluje kao sučelje za subjekte nadležne za ograničenja izvoza relevantne opreme, tehnologije i softvera u vezi s uporabom i razvojem PRS-a te proizvodnjom za PRS s ciljem osiguravanja primjene odredbi članka 9.
7. Nadležno tijelo za PRS povezano je s GSMC-om u skladu s člankom 8. i točkom 4. Priloga.
8. Stavcima 4. i 7. ne dovodi se u pitanje mogućnost država članica da određene posebne zadatke svojih nadležnih tijela za PRS na temelju uzajamne suglasnosti prenesu na drugu državu članicu isključujući sve zadatke koji se odnose na izvršavanje suverenosti na njihovim državnim područjima. Države članice mogu zajednički provoditi zadatke iz stavaka 4. i 7. kao i zadatke iz stavka 5. Dotične države članice bez odgađanja obavješćuju Komisiju o takvim dogovorima.
9. Nadležno tijelo za PRS može u skladu s posebnim aranžmanima zatražiti tehničku pomoć Europske agencije za GNSS prilikom obavljanja svojih zadataka. Dotične države članice bez odgađanja obavješćuju Komisiju o takvim aranžmanima.
10. Svake tri godine nadležna tijela za PRS izvješćuju Komisiju i Europsku agenciju za GNSS o usklađenosti sa zajedničkim minimalnim standardima.
11. Svake tri godine Komisija uz pomoć Europske agencije za GNSS izvješćuje Europski parlament i Vijeće o usklađenosti nadležnih tijela za PRS sa zajedničkim minimalnim standardima kao i o slučajevima ozbiljnih povreda navedenih standarda.
12. Ako nadležno tijelo za PRS ne poštuje zajedničke minimalne standarde određene u članku 8., Komisija može dati preporuku uzimajući u obzir načelo supsidijarnosti i uz savjetovanje s dotičnom državom članicom i, prema potrebi, nakon pribavljanja dodatnih posebnih podataka. U roku tri mjeseca od davanja preporuke dotično nadležno tijelo za PRS dužno je postupiti u skladu s preporukom Komisije ili zatražiti ili predložiti izmjene s ciljem osiguravanja usklađenosti sa zajedničkim minimalnim standardima i provesti ih u dogovoru s Komisijom.
Ako nakon isteka tromjesečnog razdoblja dotično nadležno tijelo za PRS još uvijek nije osiguralo usklađenost sa zajedničkim minimalnim standardima, Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće i predlaže poduzimanje odgovarajućih mjera.
Članak 6.
Uloga GSMC-a
GSMC osigurava operativno sučelje između nadležnih tijela za PRS, Vijeća i visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku koji djeluje u okviru Zajedničke akcije 2004/552/ZVSP i nadzornih centara. On obavješćuje Komisiju o svim slučajevima koji mogu utjecati na nesmetano odvijanje PRS-a.
Članak 7.
Proizvodnja i sigurnost prijamnika i sigurnosnih modula
1. Država članica može, u skladu sa zahtjevima određenim u članku 5. stavku 5., dodijeliti zadaću proizvodnje prijamnika za PRS ili povezanih sigurnosnih modula tijelima s poslovnim nastanom na svom državnom području ili na državnom području druge države članice. Vijeće, Komisija ili EEAS mogu dodijeliti zadaću proizvodnje prijamnika za PRS ili povezanih sigurnosnih modula za vlastitu uporabu tijelima s poslovnim nastanom na državnom području države članice.
2. Odbor za sigurnosnu akreditaciju može u svakom trenutku opozvati odobrenje koje je dao tijelu iz stavka 1. ovog članka za proizvodnju prijamnika za PRS ili povezanih sigurnosnih modula u slučaju nepoštovanja mjera propisanih u točki (b) članka 5. stavka 5.
Članak 8.
Zajednički minimalni standardi
1. Zajednički minimalni standardi koje nadležna tijela za PRS iz članka 5. moraju poštovati obuhvaćaju područja određena u Prilogu.
2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 11. u vezi s usvajanjem zajedničkih minimalnih standarda za područja određena u Prilogu i prema potrebi izmjene kojima se ažurira Prilog kako bi se uzeo u obzir razvoj programa Galileo, posebno u pogledu tehnologije i promjena sigurnosnih potreba.
3. Na temelju zajedničkih minimalnih standarda iz stavka 2. ovog članka Komisija može usvojiti potrebne tehničke zahtjeve, smjernice i druge mjere. Navedeni se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 2.
4. Komisija osigurava poduzimanje potrebnih koraka za usklađivanje s mjerama iz stavaka 2. i 3. te ispunjavanje zahtjeva koji se odnose na sigurnost PRS-a i njegovih korisnika uzimajući u cijelosti u obzir stručne savjete.
5. Kako bi pomogla pri usklađivanju s ovim člankom, Komisija omogućuje sastanak svih nadležnih tijela za PRS najmanje jednom godišnje.
6. Komisija uz pomoć država članica i Europske agencije za GNSS osigurava da nadležna tijela za PRS poštuju zajedničke minimalne standarde, posebno kroz provedbu revizija i pregleda.
Članak 9.
Izvozna ograničenja
Izvoz opreme, tehnologije i softvera u vezi s uporabom i razvojem PRS-a i proizvodnjom za PRS izvan Unije ne smije se odobriti osim u skladu s člankom 8. i točkom 3. Priloga i na temelju sporazuma iz članka 3. stavka 5. ili sporazuma o detaljnim pravilima za smještaj i rad referentnih postaja.
Članak 10.
Primjena Zajedničke akcije 2004/552/ZVSP
Ova se Odluka primjenjuje ne dovodeći u pitanje mjere usvojene u skladu sa Zajedničkom akcijom 2004/552/ZVSP.
Članak 11.
Izvršenje delegiranja
1. Ovlasti za donošenje delegiranih akata dodjeljuju se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenim u ovom članku.
2. Ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članka 8. stavka 2. dodjeljuju se Komisiji na razdoblje od pet godina od 5. studenoga 2011. Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja.
3. Europski parlament ili Vijeće može u svakom trenutku opozvati delegirane ovlasti iz članka 8. stavka 2. Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti navedenih u toj odluci. Ona stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije ili kasnijeg datuma određenog u odluci. Ona nema utjecaja na valjanost bilo kojeg delegiranog akta koji je već na snazi.
4. Odmah nakon donošenja delegiranog akta Komisija o tome istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
5. Delegirani akt donesen u skladu s člankom 8. stavkom 2. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće ne izraze nikakve primjedbe u roku dva mjeseca od obavješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako prije isteka navedenog roka Europski parlament i Vijeće obavijeste Komisiju da nemaju primjedaba. Na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća taj se rok produljuje za dva mjeseca.
Članak 12.
Postupak Odbora
1. Komisiji pomaže Odbor uspostavljen Uredbom (EZ) br. 683/2008. Odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. Ako odbor ne dostavi mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se treći podstavak članka 5. stavka 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 13.
Preispitivanje i izvješće
Najkasnije dvije godine nakon što je PRS proglašen operativnim, Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o odgovarajućem funkcioniranju i primjerenosti pravila utvrđenih za pristup PRS-u i prema potrebi predlaže odgovarajuće izmjene ove Odluke.
Članak 14.
Posebna pravila za provedbu programa Galileo
Neovisno o drugim odredbama ove Odluke, kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje sustava uspostavljenog u sklopu programa Galileo, odobrava se pristup tehnologiji za PRS i vlasništvo nad prijamnicima za PRS ili njihova uporaba pod uvjetom da se poštuju načela utvrđena u članku 8. i Prilogu:
(a) |
Komisiji kada djeluje kao voditelj programa Galileo; |
(b) |
operatorima sustava uspostavljenog u sklopu programa Galileo strogo za potrebe poštivanja svojih odgovornosti i ovlasti kako je utvrđeno u posebnom sporazumu s Komisijom; |
(c) |
Europskoj agenciji za GNSS radi obavljanja povjerenih joj zadataka kako je utvrđeno u posebnom sporazumu s Komisijom; |
(d) |
Europskoj svemirskoj agenciji strogo za potrebe istraživanja, razvoja i postavljanja infrastrukture kako je utvrđeno u posebnom sporazumu s Komisijom. |
Članak 15.
Kazne
Države članice određuju koje su kazne primjenljive u slučaju povrede nacionalnih odredaba donesenih na temelju ove Odluke. Kazne moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće.
Članak 16.
Stupanje na snagu i primjena
1. Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
2. Države članice primjenjuju članak 5. najkasnije 6. studenoga 2013.
Članak 17.
Adresati
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 25. listopada 2011.
Za Europski parlament
Predsjednik
J. BUZEK
Za Vijeće
Predsjednik
M. DOWGIELEWICZ
(1) SL C 54, 19.2.2011., str. 36.
(2) Stajalište Europskog parlamenta od 13. rujna 2011. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 10. listopada 2011.
(3) SL L 196, 24.7.2008., str. 1.
(4) SL L 317, 3.12.2001., str. 1.
(5) SL L 141, 27.5.2011., str. 17.
(6) SL L 281, 23.11.1995., str. 31.
(7) SL L 201, 31.7.2002., str. 37.
(8) SL L 246, 20.7.2004., str. 30.
(9) SL L 276, 20.10.2010., str. 11.
(10) SL L 134, 29.5.2009., str. 1.
(11) SL L 55, 28.2.2011., str. 13.
PRILOG
Zajednički minimalni standardi
1. |
U vezi s člankom 5. stavkom 4. zajednički minimalni standardi za uporabu PRS-a obuhvaćaju sljedeća područja:
|
2. |
U vezi s člankom 5. stavkom 5. zajednički minimalni standardi za razvoj i proizvodnju prijamnika za PRS ili sigurnosnih modula obuhvaćaju sljedeća područja:
|
3. |
U vezi s člankom 5. stavkom 6. i člankom 9. zajednički minimalni standardi za izvozna ograničenja obuhvaćaju sljedeća područja:
|
4. |
U vezi s člankom 5. stavkom 7. zajednički minimalni standardi za poveznice između GSMC-a i nadležnih tijela za PRS obuhvaćaju podatkovne i govorne poveznice. |