EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32018H0910(09)
Council Recommendation of 13 July 2018 on the 2018 National Reform Programme of France and delivering a Council opinion on the 2018 Stability Programme of France
Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2018.
Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2018.
ST/9436/2018/INIT
SL C 320, 10.9.2018, p. 39–43
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
10.9.2018 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 320/39 |
PREPORUKA VIJEĆA
od 13. srpnja 2018.
o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2018.
(2018/C 320/09)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
budući da:
(1) |
Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Francuska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje”). |
(2) |
Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Francuska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuka za europodručje, kako je navedena u preporukama u nastavku, a posebno u preporukama 1. i 2. |
(3) |
Izvješće za Francusku za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Francuske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Francuske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 7. ožujka 2018. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Francuskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabosti proizlaze iz visokog javnog duga i slabe dinamike konkurentnosti u kontekstu niskog rasta produktivnosti. Posebno je važan rizik od štetnih učinaka na francusko gospodarstvo i, s obzirom na njegovu veličinu, od negativnih prelijevanja na ekonomsku i monetarnu uniju. |
(4) |
Francuska je 25. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program stabilnosti za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. |
(5) |
Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita svojeg sporazum o partnerstvu i relevantne programe i predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem. |
(6) |
Nakon pravovremenog i trajnog smanjenja prekomjernog deficita i Odluke Vijeća (EU) 2018/924 (6) da stavi izvan snage postupak u slučaju prekomjernog deficita, Francuska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. planira postupno poboljšanje salda opće države s – 2,6 % BDP-a u 2017. na + 0,3 % BDP-a u 2022. Srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,4 % BDP-a, ne očekuje se da će se ostvariti tijekom razdoblja obuhvaćenog Programom stabilnosti za 2018. Prema Programu stabilnosti za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 97,0 % u 2017. na 89,2 % u 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita od 2019. nadalje. |
(7) |
Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Francuskoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih (7) državnih rashoda u 2018. ne premašuje 1,2 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Istodobno je navedeno da će se ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morati uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji doprinosi jačanju postojećeg oporavka te osiguravanju održivosti javnih financija. Nakon ocjene snage oporavka u Francuskoj koju je Komisija izradila u okviru svojeg mišljenja o nacrtu proračunskog plana Francuske za 2018., u kojoj se uzimaju u obzir izazovi održivosti s kojima se Francuska suočava, nije potrebno uzeti u obzir dodatne elemente u tom pogledu. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. postoji rizik značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2018. |
(8) |
Budući da u Francuskoj udio duga opće države u BDP-u premašuje 60 % i da predviđeni jaz outputa iznosi 0,6 %, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda 2019. ne bi smjela biti viša od 1,4 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a u skladu sa zajednički dogovorenom matricom zahtjeva u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018., ne bude li promjene u politikama postoji rizik značajnog odstupanja od tog zahtjeva u 2019. te u razdoblju 2018. – 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Na prvi se pogled predviđa da Francuska 2018. i 2019. neće poštovati prijelazno pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da bi se od 2018. trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Bilo bi razborito sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjenje udjela duga opće države. |
(9) |
Razina javnih rashoda u Francuskoj najviša je u Uniji. Predviđa se da će u 2018. udio rashoda u BDP-u dosegnuti 56,0 %, što je 10,6 postotnih bodova više od prosjeka Unije. Iako su smanjenja kamatnih stopa i javnih ulaganja posljednjih godina uglavnom pogodovala strategiji konsolidacije, nije izvjesno da će u srednjoročnom razdoblju kamatne stope ostati niske, a smanjenje produktivnih ulaganja moglo bi štetno utjecati na budući gospodarski potencijal. Revizijama rashoda od 2014. nisu ostvarene značajne uštede i povećanje učinkovitosti bilo je ograničeno zbog nedostatka odgovarajućeg praćenja i niske razine političke odgovornosti. Odustalo se od najnovije strategije revizije rashoda te će ona biti zamijenjena programom Javne mjere 2022. (Action Publique 2022), čija su načela utvrđena u mandatu koji je vlada dodijelila u listopadu 2017. Odbor za Javne mjere 2022. (Comité Action Publique 2022) dužan je izraditi izvješće do ljeta 2018. i provesti analizu o mjerama koje treba poduzeti. Međutim, jasno definirane mjere još nisu predložene i nove uštede unutar tog okvira ostvarit će se tek od 2020. nadalje. Brza provedba mjera ušteda na rashodima pogodovala bi naporima odgovaranja na trenutačne potrebe fiskalne konsolidacije u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju. |
(10) |
Trenutno u Francuskoj istovremeno postoji 37 različitih programa mirovinskog osiguranja. Ti programi odnose se na različite skupine radnika i funkcioniraju u skladu s različitim skupovima pravila. Postupnim objedinjavanjem pravila povećala bi se transparentnost sustava i međugeneracijska pravednost te olakšala mobilnost radnika. Usklađivanjem pravila za izračun doprinijelo bi se i boljoj kontroli javnih rashoda. Iako se očekuje da će se već donesenim mirovinskim reformama dugoročno smanjiti razina udjela javnih rashoda za mirovine, jednostavnijim i učinkovitijim mirovinskim sustavom ostvarile bi se dodatne uštede i doprinijelo ublažavanju rizika za održivost javnih financija u srednjoročnom razdoblju. Prema nedavnoj studiji Zaklade za istraživanje javne uprave i javnih politika (La Fondation pour la recherche sur les administrations et les politiques publiques (iFRAP) usklađivanjem različitih programa mirovinskog osiguranja u javnom i privatnom sektoru moglo bi se do 2022. uštedjeti više od 5 milijardi EUR javnih rashoda. |
(11) |
Stopa nezaposlenosti smanjila se s 10,4 % 2015. na 9,4 % u 2017. te se predviđa dodatno smanjenje u narednim godinama, dok se stopa zaposlenosti povećala na 70,6 % u 2017. Međutim, uvjeti na tržištu rada za mlade osobe, niskokvalificirane radnike i osobe migrantskog podrijetla (prva i druga generacija) i dalje su relativno teži. U 2017. bilo je zaposleno samo 55,6 % osoba koje nisu rođene u EU-u (u dobi od 20 do 64 godine), što je za 17,0 postotnih bodova niže od broja zaposlenih osoba rođenih u Francuskoj. Stanovnici najzapostavljenijih područja (Quartiers de la politique de la ville, odnosno osjetljive četvrti u kojima se provodi posebna politika), uključujući osobe migrantskog podrijetla, i dalje se suočavaju s poteškoćama na tržištu rada. Ne dovodeći u pitanje mjere politike, utjecaj socioekonomskog i migrantskog podrijetla na obrazovne rezultate relativno je visok i otežava uključivanje na tržište rada. Postoje i dokazi o diskriminatornim praksama na tržištu rada. Učinkovite aktivne potpore za zapošljavanje, uključujući jezično osposobljavanje, intenzivna savjetovanja pri traženju zaposlenja i potpore za zapošljavanje te odlučnije mjere suzbijanja diskriminatornih praksi ključne su za poticanje jednakih mogućnosti na tržištu rada. |
(12) |
Cilj je zakona o radu iz 2016., kojim se modernizira socijalni dijalog i osigurava stručno usavršavanje, poboljšati sposobnost poduzeća za prilagodbu ekonomskim ciklusima te smanjiti udio radnika s ugovorima na određeno vrijeme. Iako se sve više ljudi zapošljava na neodređeno vrijeme, segmentacija tržišta rada i dalje je izazov te bi trebalo poticati prijelaz prema većem zapošljavanju na neodređeno vrijeme. U tom je smislu važno dovršiti provedbu ambicioznog programa tekućih reformi, koji obuhvaća nedavno donesenu reformu radnog zakonodavstva, planiranu reformu sustava naknada za nezaposlenost i reformu sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, uključujući naukovanje. |
(13) |
Francuska je postupnom provedbom mjera za smanjenje poreznog klina za rad od 2013. poboljšala svoju troškovnu konkurentnost, ali još nisu potpuno nadoknađeni akumulirani gubici iz prošlosti. Francuska je 2016., gledano s obzirom na prosječnu plaću, i dalje imala jednu od najviših stopa doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje kao udjela ukupnih troškova rada u Uniji. Očekuje se da će se postojeće mjere politike u cilju smanjenja troškova rada dodatno konsolidirati i pojačati 2019. s najavljenim pretvaranjem poreznog odbitka za konkurentnost i zapošljavanje (CICE) u opće smanjenje socijalnih doprinosa za poslodavce i uvođenjem dodatnih olakšica za niže plaće kako bi se potaknulo zapošljavanje niskokvalificiranih radnika. |
(14) |
Minimalna plaća u Francuskoj od 2013. kreće se u skladu s pravilima o indeksaciji, bez ad hoc povećanja. Zbog toga je rasla sporije od referentnih plaća (1,23 % u 2017., u odnosu na 1,31 % za prosječnu plaću) u kontekstu slabe inflacije i sporog rasta plaća. Iako je minimalna plaća u odnosu na prosječnu plaću visoka gledano na međunarodnom planu, trošak rada za minimalnu plaću znatno je snižen smanjenjima plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje. Takva smanjenja bit će pojačana i postat će stalna od 2019. Iako je indeksacija minimalne plaće važna za očuvanje kupovne moći radnika, postojeći mehanizam (jedinstven u Uniji) mogao bi ograničavati prilagodbu plaća promjenjivim uvjetima s mogućim negativnim posljedicama za konkurentnost. Skupina neovisnih stručnjaka svake godine ocjenjuje minimalnu plaću i iznosi neobvezujuća mišljenja o njezinu kretanju. Ta je skupina 2017. preporučila izmjenu pravila o indeksaciji, na primjer ograničavajući ga samo na indeksaciju inflacije. |
(15) |
Trenutačni početni sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja ne podupire dovoljno uključivanje na tržište rada, posebno zato što je znatan udio studenata usmjeren na karijere s ograničenim mogućnostima zapošljavanja. Osim toga, francuski studenti u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju postižu mnogo slabije obrazovne rezultate od prosjeka Unije, dok su studenti u općem obrazovanju znatno uspješniji. U tom kontekstu mjere za poticanje naukovanja, koja su povezana s boljim izgledima za zapošljavanje, te mjere za poboljšanje rezultata u školi ključne su za podupiranje zapošljavanja mladih i promicanje jednakih mogućnosti. Istovremeno je važno poboljšati pristup trajnom osposobljavanju za niskokvalificirane radnike i tražitelje posla te promicati stjecanje viših kvalifikacija, uz odgovarajuće smjernice o osposobljavanju. Uzimajući u obzir te izazove, a posebno potrebu da se poboljša upravljanje sustavom, osigura pristup osposobljavanju, njegova kvaliteta i relevantnost za tržište rada te sigurni prijelazi na tržištu rada, vlada je 27. travnja 2018. predstavila nacrt zakona o reformi naukovanja te sustava trajnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Osim toga, u Nacionalnom programu reformi za 2018. potvrđuje se namjera provedbe plana ulaganja u vještine u iznosu od 14 milijardi EUR te se otvara put za dodatnu reformu početnog strukovnog obrazovanja u školi. |
(16) |
Ukupno gledajući, sustav socijalne zaštite postiže dobre rezultate. Nejednakosti u dohotku nakon prijenosa socijalnih naknada ispod su prosjeka Unije i, unatoč nedavnom povećanju, broj osoba izloženih riziku od siromaštva i socijalne isključenosti i dalje je relativno nizak. Međutim, neke skupine, osobito obitelji samohranih roditelja, osobe koje nisu rođene u Uniji i osobe koje žive u zapostavljenim gradskim područjima, izložene su većem riziku od siromaštva. Pristup primjerenom stanovanju za osobe koje žive u siromaštvu i dalje izaziva zabrinutost. Unatoč nedavnim poboljšanjima u nekim područjima i dalje postoji manjak socijalnih stambenih jedinica. |
(17) |
Unatoč tekućim reformama za smanjenje poreznog opterećenja poduzeća i podupiranje produktivnih ulaganja francuski porezni sustav i dalje je obilježen visokim stupnjem složenosti s poreznim rashodima, neučinkovitim porezima i porezima na proizvodnju koji su prepreka dobrom funkcioniranju poslovnog okruženja. Zbog velikog broja poreznih rashoda (porezne olakšice, izuzeća, smanjenja poreza) stvara se dodatan teret za poduzeća, a posebno mala i srednja poduzeća, u obliku povećanih troškova usklađivanja i nesigurnosti. Stvaraju se i dodatni troškovi kontrole za poreznu upravu. U okviru Zakona o proračunu za 2018. broj i vrijednost poreznih rashoda dodatno će se povećati i očekuje se da će u 2018. dosegnuti 99,8 milijardi EUR (4,2 % BDP-a), u odnosu na 93 milijarde EUR u 2017. Osim toga, utvrđena su oko 192 poreza kojima se ostvaruju niski prihodi (manje od 150 milijuna EUR godišnje), ali je od 2014. ukinut tek njihov vrlo ograničen broj. (8) Naposljetku, u odnosu na ostale u Uniji Francuska ima vrlo visoke poreze na proizvodnju (9) (3,1 % BDP-a 2016.), koji se uglavnom sastoje od oporezivanja kapitala i rada i kojem poduzeća podliježu zbog bavljenja proizvodnjom, bez obzira na njihovu gospodarsku uspješnost. |
(18) |
Tržište usluga činilo je više od 50 % dodane vrijednosti, 40 % radnih mjesta i 20 % dodane vrijednosti proizvodne industrije u izvozu 2016. Međutim, iako utječe na cijelo gospodarstvo, tržišno natjecanje na tržištu usluga i dalje je otežano zbog regulatornih zahtjeva i administrativnog opterećenja, čime se dodatno ograničava sposobnost rasta poduzeća. Ako budu dovoljno ambiciozne i u potpunosti se provedu, reforme u području usluga mogle bi imati značajan pozitivan gospodarski učinak. Pri određivanju prioriteta reformi važno je uzeti u obzir gospodarsku važnost i uspješnost podsektora usluga. Pristup koji se temelji na pokazateljima i koji se upotrebljava za utvrđivanje prioritetnih reformi u sektorima usluga ističe niz poslovnih usluga (arhitektonske i inženjerske djelatnosti, pravne i računovodstvene djelatnosti, administrativne i pomoćne usluge), maloprodaju, usluge smještaja i pripreme i posluživanja hrane te zdravstvene usluge. U specifičnom području profesionalnih usluga Zakonom o rastu, aktivnosti i jednakim gospodarskim mogućnostima („Macronov zakon”) od 6. kolovoza 2015. ublažena su ograničenja u određenom broju zanimanja, uglavnom pravnim zanimanjima. I dalje ima prostora za daljnje reforme u području profesionalnih usluga. Daljnje reforme mogle bi biti usmjerene na specifična ograničenja pristupa i obavljanja djelatnosti (npr. ograničavanje djelatnosti na određena zanimanja, ograničenja glasačkih prava, ograničenja udjela, multidisciplinarna ograničenja i ograničenja numerus clausus) koja se smatraju pretjeranima. Reforme za uklanjanje ključnih prepreka rastu poduzeća mogle bi uključivati uklanjanje učinka praga koji se odnosi na kriterije iz propisa povezane s veličinom poduzeća i smanjenje administrativnog opterećenja poduzeća. Naposljetku, boljom pokrivenosti Francuske brzom širokopojasnom mrežom povećala bi se njezina sposobnost uživanja pogodnosti digitalnoga gospodarstva. |
(19) |
Prema Europskoj ljestvici uspjeha u inoviranju Francuska uspješnost u tom pogledu i dalje je ispod predvodnika inovacija u Uniji unatoč relativno visokoj razini javne potpore. Posebno bi se poboljšanjem učinkovitosti programa javne potpore, uključujući porezni kredit za istraživanje i razvoj (Crédit d'Impôt Recherche), potaknuli bolji rezultati u području inovacija. U tom pogledu rezultati tekuće evaluacije moraju se uzeti u obzir pri poboljšanju osmišljavanja javne potpore za inovacije. Prijenos znanja između javnog istraživanja i poduzeća i dalje je izazov, a time se ograničava komercijalno iskorištavanje rezultata istraživanja. U usporedbi s drugim državama članicama Unije Francuska ima slabe rezultate u području zajedničkih javno-privatnih publikacija i javnog istraživanja i razvoja koji financiraju poduzeća. Postoji određeni potencijal za jačanje mehanizama prijenosa znanja između akademske zajednice i industrije pojednostavnjenjem partnerstva u istraživanju i poticanjem mobilnosti istraživača. |
(20) |
Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Francuske i objavila je u Izvješću za Francusku za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018., Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Francuskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama. |
(21) |
Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018. i njegovo je mišljenje (10) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. |
(22) |
Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2018. i Program stabilnosti za 2018. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku, |
PREPORUČUJE da Francuska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:
1. |
Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne premašuje 1,4 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Iskoristiti neočekivane prihode radi bržeg smanjenja udjela duga opće države. Provesti uštede rashoda 2018. i detaljno navesti ciljeve i nove mjere potrebne u kontekstu programa Action publique 2022. kako bi oni rezultirali konkretnim mjerama ušteda rashoda i povećanja učinkovitosti u proračunu za 2019. Postupno objediniti pravila različitih mirovinskih sustava kako bi postali pravedniji i održiviji. |
2. |
Provesti reformu sustava za strukovno obrazovanje i osposobljavanje kako bi se povećala njegova relevantnost za tržište rada i poboljšao pristup osposobljavanju, posebno za niskokvalificirane radnike i tražitelje posla. Poticati jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, uključujući za osobe migrantskog podrijetla i osobe koje žive u zapostavljenim područjima. Osigurati usklađenost kretanja minimalne plaće s otvaranjem novih radnih mjesta i konkurentnošću. |
3. |
Pojednostavniti porezni sustav ograničavanjem upotrebe poreznih rashoda, uklanjanjem neučinkovitih poreza i smanjenjem poreza na proizvodnju koji se naplaćuje poduzećima. Smanjiti regulatorno i administrativno opterećenje radi povećanja tržišnog natjecanja u sektoru usluga i poticanja rasta poduzeća. Pojačati napore za povećanje učinkovitosti sustava inovacija, osobito poboljšanjem učinkovitosti programa javne potpore i jačanjem prijenosa znanja između javnih istraživačkih ustanova i poduzeća. |
Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.
Za Vijeće
Predsjednik
H. LÖGER
(1) SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
(2) SL L 306, 23.11.2011., str. 25.
(3) SL C 179, 25.5.2018., str. 1.
(4) SL C 261, 9.8.2017., str. 1.
(5) Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).
(6) Odluka Vijeća (EU) 2018/924 od 22. lipnja 2018. o stavljanju izvan snage Odluke 2009/414/EZ o postojanju prekomjernog deficita u Francuskoj (SL L 164, 29.6.2018., str. 44.).
(7) Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.
(8) Inspection Générale des Finances (Glavna financijska inspekcija, 2014.), Les taxes à faible rendement (porezi kojima se ostvaruju niski prihodi).
(9) Porezi na proizvodnju znače „ostali porezi na proizvodnju” prema Eurostatu (kategorija D29).
(10) Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.