EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52016IR1602
Opinion of the European Committee of the Regions — the European deposit insurance scheme (EDIS)
Mišljenje Europskog odbora regija – Europski sustav osiguranja depozita (EDIS)
Mišljenje Europskog odbora regija – Europski sustav osiguranja depozita (EDIS)
SL C 88, 21.3.2017, p. 74–82
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
21.3.2017 |
HR |
Službeni list Europske unije |
C 88/74 |
Mišljenje Europskog odbora regija – Europski sustav osiguranja depozita (EDIS)
(2017/C 088/15)
|
I. PREPORUKE ZA IZMJENE
Amandman 1.
Uvodna izjava 6.
Prijedlog Komisije |
Amandman OR-a |
Nedavna je kriza pokazala da je funkcioniranje unutarnjeg tržišta u tom području ugroženo i da raste rizik od financijske rascjepkanosti. Propast banke koja je razmjerno velika u odnosu na nacionalni bankarski sektor ili istodobna propast dijela nacionalnog bankarskog sektora mogu uzrokovati osjetljivost nacionalnih SOD-ova na velike lokalne šokove, čak i uz dodatne mehanizme financiranja predviđene Direktivom 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća. Ta izloženost nacionalnih SOD-ova velikim lokalnim šokovima može pridonijeti negativnom povratnom učinku među bankama i njihovim nacionalnim državama, narušavanju ujednačenosti zaštite depozita i nepovjerenju deponenata, što može prouzročiti nestabilnost tržišta. |
Nedavna je kriza pokazala da je funkcioniranje unutarnjeg tržišta u tom području ugroženo i da raste rizik od financijske rascjepkanosti. Propast banke koja je razmjerno velika u odnosu na nacionalni bankarski sektor ili istodobna propast dijela nacionalnog bankarskog sektora mogu uzrokovati osjetljivost nacionalnih SOD-ova na velike lokalne šokove, čak i uz dodatne mehanizme financiranja predviđene Direktivom 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća, osim ako se nacionalni SOD-ovi koji se osnuju na temelju te Uredbe u potpunosti ne uspostave i primjereno ne osiguraju u financijskom smislu. Ta izloženost nacionalnih SOD-ova velikim lokalnim šokovima može pridonijeti negativnom povratnom učinku među bankama i njihovim nacionalnim državama, narušavanju ujednačenosti zaštite depozita i nepovjerenju deponenata, što može prouzročiti nestabilnost tržišta. |
Obrazloženje
Ovom se izmjenom želi pojasniti da će nacionalni sustavi osiguranja depozita koji će se u nacionalnom pravu provoditi na temelju Direktive 2014/49/EU biti posebice osjetljivi ako se ne provedu u potpunosti i ako se nacionalnim fondovima ne osigura dovoljno sredstava.
Amandman 2.
Uvodna izjava 8.
Prijedlog Komisije |
Amandman OR-a |
Iako je Direktivom 2014/49/EU znatno unaprijeđen kapacitet nacionalnih sustava za obeštećenje deponenata, potrebni su učinkovitiji aranžmani osiguranja depozita na razini bankovne unije kako bi se osigurala dostatna financijska sredstva radi potpore povjerenju svih deponenata, a time i zaštiti financijske stabilnosti. EDIS će širom podjelom rizika povećati otpornost bankovne unije na buduće krize i ponuditi jednaku zaštitu osiguranim deponentima, uz potporu pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta. |
Iako je Direktivom 2014/49/EU znatno unaprijeđen kapacitet nacionalnih sustava za obeštećenje deponenata, mogli bi biti potrebni učinkovitiji aranžmani osiguranja depozita na razini bankovne unije kako bi se osigurala dostatna financijska sredstva radi potpore povjerenju svih deponenata, a time i zaštiti financijske stabilnosti. EDIS koji funkcionira širom će podjelom rizika povećati otpornost bankovne unije na buduće krize i ponuditi jednaku zaštitu osiguranim deponentima, uz potporu pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta. No time se zahtijeva da se provedbom Direktive 2014/49/EU u svim državama članicama postignu jednaki uvjeti što Europska unija treba potvrditi u svojoj ocjeni u obliku izvješća do 31. prosinca 2016. U skladu sa svojim Smjernicama za bolju regulativu Komisija će do istoga datuma izvršiti procjenu učinka podnesenog prijedloga u kojoj će se, između ostalog, u obzir uzeti i aspekti institucionalne zaštite. |
Obrazloženje
Člankom 19. stavkom 5. Direktive 2014/49/EU utvrđuje se da Europska komisija do 2019. mora predstaviti izvješće o načinu rada nacionalnih sustava osiguranja unutar europskog sustava. S obzirom na to da je netom objavljeni prijedlog uredbe predstavljen i prije svoje objave i da se izravno temelji na funkcionirajućim nacionalnim sustavima osiguranja, Europska komisija svoje bi izvješće trebala podnijeti još ove godine kako bi se omogućila rasprava koja se temelji na stvarnoj situaciji. Isto vrijedi i za procjenu učinka koja se treba provesti.
Amandman 3.
Uvodna izjava 15.
Prijedlog Komisije |
Amandman OR-a |
Kako bi se osigurali jednaki uvjeti na unutarnjem tržištu u cjelini, ova Uredba u skladu je s Direktivom 2014/49/EU. Njome se dopunjuju pravila i načela te Direktive kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje EDIS-a te da mu je dostupno odgovarajuće financiranje. Stoga će materijalno pravo o osiguranju depozita koje će se primjenjivati u okviru EDIS-a biti usklađeno s pravom koje primjenjuju nacionalni SOD-ovi ili imenovana tijela država članica nesudionica, usklađeno Direktivom 2014/49/EU. |
Kako bi se osigurali jednaki uvjeti na unutarnjem tržištu u cjelini, ova Uredba u skladu je s Direktivom 2014/49/EU. Njome se dopunjuju pravila i načela te Direktive kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje EDIS-a te da mu je dostupno odgovarajuće financiranje. U njoj se pritom posebice vodi računa o međusobnoj ovisnosti stabilnog gospodarstva i rada lokalnih i regionalnih banaka, kao i razvojnih banaka. Te ustanove prvenstveno financijski podupiru poticajne mjere na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini. Stoga će materijalno pravo o osiguranju depozita koje će se primjenjivati u okviru EDIS-a biti usklađeno s pravom koje primjenjuju nacionalni SOD-ovi ili imenovana tijela država članica nesudionica, usklađeno Direktivom 2014/49/EU. |
Obrazloženje
Amandmanom se želi osigurati da se u prijedlogu u odgovarajućoj mjeri razmotri uloga državnih banaka.
Amandman 4.
Članak 1. stavak 3.
Prijedlog Komisije |
Amandman OR-a |
||||
Članak 2. zamjenjuje se sljedećim: |
Članak 2. zamjenjuje se sljedećim: |
||||
„Članak 2. Područje primjene |
„Članak 2. Područje primjene |
||||
1. Za potrebe SRM-a ova Uredba primjenjuje se na sljedeće subjekte |
1. Za potrebe SRM-a ova Uredba primjenjuje se na sljedeće subjekte |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
2. Za potrebe EDIS-a ova Uredba primjenjuje se na sljedeće subjekte: |
2. Za potrebe EDIS-a ova Uredba primjenjuje se na sljedeće subjekte: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
3. Za potrebe EDIS-a ova se Uredba ne primjenjuje na razvojne banke u smislu članka 3. stavka 1. točke 16. (nove). |
||||
Ako se ovom Uredbom daju prava ili obveze SOD-u sudioniku kojim upravlja imenovano tijelo kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki 18. Direktive 2014/49/EU smatra se da su to prava i obveze imenovanog tijela.”; |
Ako se ovom Uredbom daju prava ili obveze SOD-u sudioniku kojim upravlja imenovano tijelo kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki 18. Direktive 2014/49/EU smatra se da su to prava i obveze imenovanog tijela.”; |
Obrazloženje
Razvojne se banke jako razlikuju od običnih bankovnih modela. Iako se refinanciraju na kapitalnom tržištu, njihov način rada nosi nizak rizik insolventnosti zbog prirode i opsega raspoloživog kapitala. Stoga ih treba izuzeti iz uvjeta kojima podliježe sustav osiguranja depozita.
Amandman 5.
Članak 1. stavak 4.
Prijedlog Komisije |
Amandman OR-a |
||||||||
Članak 3. mijenja se kako slijedi: |
Članak 3. mijenja se kako slijedi: |
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
||||||||
|
|
Obrazloženje
Definicija bi trebala biti povezana s definicijom iz odjeljka 1. članka 3. točke 27. Uredbe (EU) 2015/63, jer je ona poželjnija u smislu ujednačenosti s obzirom na to da sadrži sve bitne elemente i da bi u pravnim aktima trebalo izbjegavati različite definicije.
Amandman 6.
Članak 74.c stavak 5.
Prijedlog Komisije |
Amandman OR-a |
||||
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 93. kako bi utvrdila metodu temeljenu na riziku za izračun doprinosa u skladu sa stavkom 2. ovog članka. |
Komisija podnosi prijedloge kako bi utvrdila metodu temeljenu na riziku za izračun doprinosa u skladu sa stavkom 2. ovog članka. |
||||
Ona donosi delegirani akt kojim se utvrđuje metoda izračuna doprinosa koji trebaju biti isplaćeni SOD-ovima sudionicima i, samo u razdoblju reosiguranja, FOD-u. U tom delegiranom aktu izračun se temelji na iznosu osiguranih depozita i stupnju rizika svake kreditne institucije u odnosu na sve ostale kreditne institucije povezane s istim SOD-om sudionikom. |
Ona predlaže odredbu kojom se utvrđuje metoda izračuna doprinosa koji trebaju biti isplaćeni SOD-ovima sudionicima i, samo u razdoblju reosiguranja, FOD-u. U tom delegiranom aktu izračun se temelji na iznosu osiguranih depozita i stupnju rizika svake kreditne institucije u odnosu na sve ostale kreditne institucije povezane s istim SOD-om sudionikom. Pritom se također uzima u obzir postojanje ostalih dobrovoljnih nacionalnih sustava osiguranja depozita. |
||||
Donosi i drugi delegirani akt u kojem se utvrđuje metoda izračuna doprinosa koji trebaju biti isplaćeni FOD-u od razdoblja suosiguranja. U tom drugom delegiranom aktu izračun se temelji na iznosu osiguranih depozita i stupnju rizika svake kreditne institucije u odnosu na sve ostale kreditne institucije iz članka 2. stavka 2. točke (b). Oba delegirana akta sadrže formulu za izračun, posebne pokazatelje, kategorije rizika za članove, pragove za pondere rizika dodijeljene pojedinim kategorijama rizika te druge potrebne elemente. Stupanj rizika ocjenjuje se na temelju sljedećih kriterija: |
Predlaže i drugu odredbu u kojoj se utvrđuje metoda izračuna doprinosa koji trebaju biti isplaćeni FOD-u od razdoblja suosiguranja. U tom drugom delegiranom aktu izračun se temelji na iznosu osiguranih depozita i stupnju rizika svake kreditne institucije u odnosu na sve ostale kreditne institucije iz članka 2. stavka 2. točke (b). Oba delegirana akta sadrže formulu za izračun, posebne pokazatelje, kategorije rizika za članove, pragove za pondere rizika dodijeljene pojedinim kategorijama rizika te druge potrebne elemente. Stupanj rizika ocjenjuje se na temelju sljedećih kriterija: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Obrazloženje
Amandmanima se prije svega želi prilagoditi metoda izračuna za kreditne institucije koje imaju dobrovoljne sustave osiguranja. Potrebno je osigurati da se uvođenjem dvostruke obveze plaćanja ne umanji želja za očuvanjem dobrovoljnih (dodatnih) sustava. Pritom treba pojasniti da o metodi izračuna ne odlučuje samo Europska komisija, već se ona treba utvrditi u sklopu redovnog zakonodavnog postupka.
II. PREPORUKE O POLITIKAMA
EUROPSKI ODBOR REGIJA
Uvodne napomene
1. |
uviđa da je globalna ekonomska kriza dovela do povećanog nepovjerenja javnosti u veliki dio bankovnog sektora. Visokorizične špekulacije pojedinih velikih banaka u velikoj su mjeri doprinijele toj krizi ili su zapravo bile jedan od mnogih razloga urušavanja financijskog sustava. I sanacije banaka važnih za sustav s gospodarskog su gledišta bile neophodne, no dovele su do oštrih javnih kritika upućenih državama članicama koje su preuzimale odgovornost za riskantne poslove prvenstveno privatnih financijskih ustanova. Stoga je nužno paziti da se odgovarajućim prijedlozima za europski sustav osiguranja depozita jednako ojača povjerenje građana u europski bankovni sektor u svim zemljama članicama; |
2. |
ističe da postoji jasna povezanost između gospodarske stabilnosti država članica i stabilnosti banaka koje u njima imaju sjedište. Iz tog se razloga sustav europske bankovne unije ne smije promatrati odvojeno, već ga moraju pratiti gospodarsko-političke mjere upravljanja na razini država članica kako bi se postigla i očuvala gospodarska stabilnost. U određenim državama članicama, na primjer, nacionalni zakoni o stečaju dovode do prekomjerno dugih postupaka koji uzrokuju znatna kašnjenja u dobivanju provedivih vrijednosnih papira. Takvi su propisi u suprotnosti s ciljevima prijedloga Komisije jer očito otežavaju ili u praksi čak onemogućuju sanacije banaka u slučaju odgovornosti; |
3. |
s time u vezi pozdravlja nastojanja Komisije na području bankovne unije kojima bi se trebalo ponovno zadobiti povjerenje građana. Bankovna odnosno gospodarska kriza otkrila je slabe točke bankovnog sustava koje u sljedećoj fazi treba sustavno uklanjati. Direktiva o sustavima osiguranja depozita iz 2014. kao i Direktiva o oporavku i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava tomu se doprinijele na važnim područjima, no još uvijek nisu provedene u svim državama članicama. U tom smislu također treba upozoriti na to da se prijedlogom predviđa da države članice zadrže nacionalne sustave osiguranja depozita pored zajedničkog europskog sustava barem dok se u okviru EDIS-a ne ostvari potpuno osiguranje; |
4. |
uviđa da je prijelaz s nacionalnog na europski sustav osiguranja depozita ključan korak koji bi, iako riskantan, građanima Europske unije mogao zajamčiti sigurnost njihovih depozita. Međutim, preduvjet za to je da Komisija prvo provede procjenu učinka, da se u svim državama članicama provede Direktiva o sustavima osiguranja depozita te da se smanje postojeći rizici. Samo tako može se osim zaštite depozita putem sustava ojačati i financijska stabilnost i smanjiti povezanost banaka i javnog duga; |
5. |
zastupa stajalište da sve države članice trebaju provesti Direktivu o sustavima osiguranja depozita prije nego što se razmotri uspostava Europskog sustava osiguranja depozita. To je posebice važno u odnosu na usklađene zahtjeve za financiranje sustava osiguranja depozita i na mogućnost korištenja financijskih sredstava (uključujući preventivne mjere i mjere institucijske zaštite). Kada bi se Europski sustav osiguranja depozita uspostavio bez prethodnog usklađivanja nacionalnih sustava osiguranja države članice koje prije toga nisu provele Direktivu o sustavima osiguranja depozita izgubile bi motivaciju da je i provedu. EDIS ni pod kojim uvjetima ne smije dovesti do toga da stabilni i učinkoviti fondovi postanu odgovorni za nestabilne sustave, a da pritom nemaju utjecaja na upravljanje rizicima tih sustava. S time u vezi treba naglasiti da se i u samoj Direktivi o sustavima osiguranja depozita predviđa izvješće o suradnji nacionalnih sustava osiguranja depozita do 2019. Odgovarajuće izvješće bilo bi preduvjet za uvođenje EDIS-a; |
6. |
u tom smislu još jednom ističe tvrdnje iznesene u mišljenju „Praćenje izvješća petorice predsjednika o dovršenju europske ekonomske i monetarne unije”; |
7. |
primjećuje da se banke u državama članicama znatno razlikuju po obliku i veličini ali i po načinu rada. Povrh toga, postoje i razni oblici vlasničke strukture, što opet može dovesti do velikih razlika u odnosu na stratešku usmjerenost, preuzete rizike i djelovanje na tržištima; |
8. |
smatra da diversifikacija modela u vremenu krize može predstavljati prednost. Različite nacionalne i regionalne osobitosti redovito zahtijevaju strategiju koja je posebno prilagođena situaciji. Kako se konkurentnost EU-a i njegovih država članica ne bi samo očuvala, već i ojačala, postojeće sustave koji dobro funkcioniraju mora se uklopiti u europski sustav osiguranja depozita; |
9. |
također smatra da europske banke imaju važnu ulogu za poduzeća unutar i izvan Europske unije i da kao osnova europskog gospodarstva pridonose i funkcioniranju europskog unutarnjeg tržišta. Osnovno povjerenje građana i poduzeća u banke i financijske ustanove neophodan je temelj za javna i privatna ulaganja u državama članicama; |
Uloga državnih banaka u EU-u
10. |
priznaje da unatoč razornim posljedicama bankovne krize na europsko gospodarsko i ustanove u različitim državama članicama postoji niz primjera u kojima se imovina građana čak i u tim vremenima na odgovarajući način zaštitila; |
11. |
naglašava da su državne lokalne i regionalne banke čak i tijekom bankovne odnosno gospodarske krize uživale povjerenje građana zahvaljujući svojim ciljevima i lokalnim korijenima; |
12. |
potvrđuje da gradske i regionalne banke u osnovi nisu usmjerene na dobit već djeluju u općem interesu građana. Kao i razvojne banke u državama članicama, gradske i regionalne banke također u prvom redu djeluju u svrhu osnaživanja lokalnog stanovništva i poduzeća. U suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima bitno doprinose izgradnji i očuvanju osnovne infrastrukture kao i financiranju MSP-ova, mikropoduzeća i novoosnovanih poduzeća (tzv. start-ups); |
13. |
ističe da se djelatnosti javnih banaka odlikuju niskim rizikom i da su uređene na nacionalnoj i lokalnoj razini, što a priori sprečava poduzimanje rizičnih djelatnosti ili nastanak drugih rizika karakterističnih za djelatnosti poslovnih banaka. Javne banke ni na koji način nisu bile odgovorne za izbijanje gospodarske krize. Naprotiv, često su javnom sektoru osiguravale financijska sredstva dok je ostatak financijskog tržišta bio gotovo potpuno paraliziran. |
14. |
naglašava da se iz tog razloga prijedlozima Europske komisije državne lokalne i regionalne banke ne smiju dovesti u nepovoljan položaj. Usmjerenost i način rada te vrste banaka ne smiju se pretvoriti u njihov nedostatak u odnosu na velike banke s prekograničnim poslovanjem. Isto vrijedi i za državne razvojne banke koje se razlikuju od ostalih financijskih ustanova u pogledu svojih ciljeva i načina rada. Te razlike treba uzeti u obzir prilikom izračuna iznosa doprinosa; |
15. |
primjećuje da sveobuhvatniji nacionalni sustavi osiguranja depozita kao što su, primjerice, institucionalni sustavi zaštite, u mnogim slučajevima mogu predstavljati korisnu nadopunu jednostavnih osiguranja depozita. Takav sustav, koji u hitnim slučajevima štiti ne samo imovinu građana već i instituciju u cjelini podupirući banke sudionice, jača kako povjerenje građana tako i gospodarstvo. Povrh toga, takav bi se sustav mogao iskoristiti i za ublažavanje posljedica restrukturiranja za tržište; |
16. |
s tim u vezi izričito upozorava na to da doprinosi za Europski sustav osiguranja depozita predloženi u dokumentu Komisije ne smiju izazvati povećanje opterećenja za institucije koje su dio funkcionirajućeg institucionalnog sustava zaštite te time dovesti u pitanje te prokušane institucionalne sustave zaštite; |
Snažniji naglasak na Smjernicama za bolju regulativu
17. |
podsjeća na to da je Europska komisija 19. svibnja 2015. predstavila smjernice o novom sustavu za bolju regulativu. Prema tim smjernicama, prije objave prijedloga treba se održati javno savjetovanje s dionicima o mogućim aspektima prijedloga. Ta vrsta javnog savjetovanja koje u velikoj mjeri doprinosi legitimitetu svakog europskog, ali i nacionalnog ili regionalnog zakonodavnog akta nije se održala u vezi sa sadašnjim prijedlogom za EDIS; |
18. |
žali zbog činjenice da predstavljeno obrazloženje ne ispunjava kriterije koji su propisani člancima 2. i 5. Protokola o supsidijarnosti (Protokol br. 2 Ugovora o Europskoj uniji) i zbog toga što prije objave prijedloga nije provedena procjena učinka. Procjene učinka bitan su sastavni dio bolje regulative. Bez prethodne ocjene gospodarskih, ali i socijalnih i političkih posljedica zakonodavnog prijedloga, postoji opasnost ne samo od znatnih troškova već i od neželjenih popratnih učinaka. Osim toga, nije da objava rezultata relevantnih procjena učinaka tek u nevelikoj mjeri doprinosi poboljšanju zakonodavne transparentnosti; |
19. |
iz tog razloga zahtijeva od Europske komisije da naknadno provede izostavljene postupke i dostavi obrazloženje o supsidijarnosti prije nego što o prijedlogu bude raspravljale institucije koje sudjeluju u zakonodavnom postupku. Kako bi institucije koje sudjeluju u postupku postigle praktične rezultate, najprije se moraju preispitati sve regulatorne mogućnosti i provesti opsežna procjena učinaka prijedloga. Postoje ozbiljne sumnje o usklađenosti prijedloga Komisije s osnovnim načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
20. |
s time u vezi upozorava da se u prijedlogu Komisije sustavi institucionalne zaštite nisu uzeli u obzir. Očekuje se da će posljedice za države članice koje su već uspostavile takve sustave u okviru provedbe direktive iz 2014. o novim rješenjima za osiguranje depozita biti velike. S time u vezi poziva Europsku komisiju da objasni kako će se s takvim sustavima postupati na temelju novih prijedloga; |
21. |
zahtijeva da se sadašnje kvote za izračunavanje doprinosa uključe u sam prijedlog i da ih Komisija ne usvaja u obliku delegiranih akata. Osnova za izračun ima snažan utjecaj na financijske ustanove o kojima je riječ i na stabilnost sustava osiguranja depozita i stoga se treba utvrditi uz sudjelovanje Vijeća i Europskog parlamenta. |
Primjereni pravni temelj za europsko osiguranje depozita
22. |
smatra da pravni temelj za takav prijedlog ne bi trebao biti članak 114. UFEU-a, već radije klauzula o iz članka 352. UFEU-a o nadležnosti u slučajevima koji nisu predviđeni Ugovorom. Člankom 114. UFEU-a predviđaju se mjere za usklađivanje zakona, propisa i administrativnih odredbi za uspostavu unutarnjeg tržišta. No time se Europskoj uniji ne daje opća zakonodavna nadležnost za unutarnje tržište, već se samo ispravljaju nedostaci u funkcioniranju unutarnjeg tržišta uzrokovani razlikama u nacionalnim propisima; |
23. |
smatra da je prijedlog o europskom sustavu osiguranja depozita u prvom redu usmjeren na financijsku stabilnost kao temelj ekonomske i monetarne politike Europske unije te bi stoga kao pravni temelj trebao služiti članak 352. UFEU-a; |
Europska financijska politika – zaštita imovine kao prioritet
24. |
prije svega zahtijeva da se prije uspostave Europskog sustava osiguranja depozita uklone preostali rizici na bankovnim bilancama. Prijedlog koji je u tom pogledu dala Europska komisija ni najmanje nije dovoljno konkretan. S logičnog stajališta, usklađeni sustav osiguranja depozita zahtijeva konkretne mjere za smanjivanje rizika koje Komisija u svakom slučaju mora predstaviti prije daljnje rasprave o prijedlozima; |
25. |
smatra da „univerzalno” rješenje nije moguće zbog različitih struktura bankovnog sektora u državama članicama. Umjesto roga treba zadržati sustave koji funkcioniraju i treba ih integrirati u europski sustav. Prijedlogom se ni u kojem slučaju ne smije zahtijevati reorganizacija svih sustava u državama članicama koja bi dovela do znatnih troškova, a posebice bi uzrokovala veću nesigurnost u pogledu funkcionalnosti i sigurnosti takvih zahtjeva; |
26. |
poziva na osmišljavanje europske bankovne politike kojom se u potpunosti štite građani Europske unije i njihova imovina. Takav sustav u prvom redu mora ponovno zadobiti i zadržati povjerenje građana u funkcioniranje financijskih sustava i tržišta. Europski sustav osiguranja depozita s druge strane ne smije dovesti do poticanja visokorizičnih špekulacija niti do njihovog podupiranja. Umjesto toga, prednost treba dati promicanju stabilne financijske politike koja uključuje institucionalne modele koji imaju smisla s makroekonomskog stajališta; |
27. |
također smatra da europski sustav osiguranja depozita ne smije dovesti do toga da se financijske ustanove koje posluju na konzervativan način nađu u nepovoljnom položaju. Banke koje se prvenstveno bave visokorizičnim transakcijama, osim što plaćaju veći doprinos za sustav osiguranja, također trebaju podlijegati dodatnim uvjetima kako bi se izbjeglo prebacivanje obveza na manje ustanove koje uglavnom posluju na niskorizičnim područjima ili su isključivo aktivne u financiranju realnog gospodarstva na lokalnoj razini; |
28. |
žali zbog činjenice da se u prijedlogu uredbe koji je podnijela Komisija ne daju dovoljno detaljne informacije o praktičnom korištenju planiranog europskog sustava osiguranja depozita. Tako nije jasno mogu li se financijska sredstava koristiti, u kojoj fazi i u kojoj mjeri, za preventivne odnosno alternativne mjere. Kod običnog osiguranja depozita štediše mogu dobiti naknadu za svoju imovinu do iznosa osigurane vrijednosti, no sam nastanak obveza ne može se izbjeći. S gospodarskog ali i političkog gledišta glavni prioritet trebalo bi biti sprečavanje nastanka obveza. |
Bruxelles, 12. listopada 2016.
Predsjednik Europskog odbora regija
Markku MARKKULA