EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0459
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL Fourth Report on the implementation by the Republic of Moldova of the Action Plan on Visa Liberalisation
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Neljäs kertomus viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta Moldovan tasavallassa
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Neljäs kertomus viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta Moldovan tasavallassa
/* COM/2013/0459 final */
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Neljäs kertomus viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta Moldovan tasavallassa /* COM/2013/0459 final */
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE
JA NEUVOSTOLLE Neljäs kertomus viisumivapautta koskevan
toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta Moldovan tasavallassa 1. Johdanto Moldovan tasavallan kansalaisten, jäljempänä
’Moldovan kansalaiset’, EU:hun suuntautuvan viisumivapaan matkustamisen
edellytysten tarkasteleminen käynnistettiin 15. kesäkuuta 2010 aloittamalla
EU:n ja Moldovan tasavallan välinen viisumiasioita koskeva vuoropuhelu.
Komissio esitti viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman[1] Moldovan
tasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Moldovan viranomaiset’, 24. tammikuuta
2011. Moldovan tasavallalle asetetaan viisumivapautta koskevassa
toimintasuunnitelmassa useita, neljään asiakokonaisuuteen[2] liittyviä
teknisesti merkittäviä ja tarkasti määriteltyjä edellytyksiä, joilla on
tarkoitus varmistaa tarvittavan lainsäädäntö- ja toimintakehyksen hyväksyminen
(ensimmäinen vaihe) ja sen tosiasiallinen täytäntöönpano (toinen vaihe). Komissio on raportoinut säännöllisesti
Euroopan parlamentille ja neuvostolle viisumivapautta koskevan
toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta. Ensimmäinen seurantakertomus
siitä, miten Moldovan tasavalta on edistynyt viisumivapautta koskevan
toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa, esitettiin 16. syyskuuta 2011[3]. Kyseinen
kertomus esiteltiin 7. lokakuuta 2011 pidetyssä johtavien virkamiesten
kokouksessa, jossa keskusteltiin myös prosessin seuraavista vaiheista. Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman
asiakokonaisuuksiin 2, 3 ja 4 liittyvät arviointikäynnit järjestettiin vuoden 2011
lokakuun jälkipuoliskolla ja marraskuun alussa, ja niihin osallistui EU:n
jäsenvaltioiden asiantuntijoita sekä komission yksiköiden ja Euroopan
ulkosuhdehallinnon, jäljempänä ’EUH’, virkamiehiä. Näiden asiantuntijakäyntien
tarkoituksena oli arvioida viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman
ensimmäisen vaiheen edellytysten mukaista lainsäädäntö- ja toimintakehystä sekä
institutionaalista kehystä ja sitä, ovatko nämä kehykset EU:n ja
kansainvälisten normien mukaisia. Asiantuntijalausunnot valmistuivat
joulukuussa 2011. Toinen seurantakertomus Moldovan tasavallan edistymisestä viisumivapautta koskevan
toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa annettiin 9. helmikuuta 2012[4]. Kyseinen
kertomus esiteltiin 27. helmikuuta 2012 pidetyssä johtavien virkamiesten kokouksessa,
jossa keskusteltiin myös prosessin seuraavista vaiheista. Kolmas seurantakertomus Moldovan tasavallan edistymisestä viisumivapautta koskevan
toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa esitettiin 22. kesäkuuta 2012[5]. Se oli
viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman ensimmäisen vaiheen kolmas ja
lopullinen seurantakertomus, ja siinä esitettiin komission kokonaisarvio siitä,
miten Moldovan tasavalta on edistynyt viisumivapautta koskevan
toimintasuunnitelman ensimmäisen vaiheen edellytysten täyttämisessä. Kyseiset
edellytykset liittyvät lainsäädäntö- ja toimintakehyksen sekä
institutionaalisen kehyksen luomiseen. Komissio antoi 3. elokuuta 2012 arvion
mahdollisista muuttoliike- ja turvallisuusvaikutuksista, joita aiheutuu
viisumivapauden myöntämisestä EU:hun matkustaville Moldovan tasavallan
kansalaisille[6].
Arviointiin osallistui asian kannalta merkityksellisiä EU:n virastoja ja
sidosryhmiä. Neuvosto antoi näiden kertomusten perusteella
19. marraskuuta 2012 päätelmät, joiden mukaan se oli komission kanssa samaa
mieltä siitä, että Moldovan tasavalta on täyttänyt kaikki
viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman ensimmäisen vaiheen
edellytykset. Tämän jälkeen käynnistettiin toisen vaiheen edellytysten
arviointi. Tammikuun 28. päivänä 2013 pidetyssä johtavien
virkamiesten kokouksessa keskusteltiin seuraavista toisen vaiheen toimista ja
arviointikäyntien valmistelemisesta. Uudet viisumivapautta koskevan
toimintasuunnitelman kaikkiin neljään asiakokonaisuuteen liittyvät arviointikäynnit
järjestettiin 18. helmikuuta – 15. maaliskuuta 2013. Arviointikäynnit
olivat tähänastista laajemmat ja yksityiskohtaisemmat. Ne kestivät neljä
viikkoa, ja niihin osallistui 12 asiantuntijaa EU:n jäsenvaltioista sekä
komission yksiköiden ja EUH:n virkamiehiä. Näiden asiantuntijamatkojen tarkoituksena oli
arvioida edistymistä viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman toisen
vaiheen edellytysten täyttämisessä sekä lainsäädäntö- ja toimintakehyksen ja
institutionaalisen kehyksen täytäntöönpanoa EU:n ja kansainvälisten normien
mukaisesti. Erityistä huomiota kiinnitettiin muun muassa syrjinnän torjuntaan,
vähemmistöjen integrointiin ja ihmiskauppaan sekä muihin vastaaviin aloihin,
joista osa mainitaan myös 19. marraskuuta 2012 annetuissa neuvoston
päätelmissä. Asiantuntijalausunnot valmistuivat toukokuussa 2013. Moldovan tasavalta on sitoutunut
käsittelemään niissä esitettyjä suosituksia toukokuun 2013 lopussa
laadittavassa tarkistetussa kansallisessa toimintasuunnitelmassa. Viisumivapautta koskeva toimintasuunnitelma on
osoittautunut tärkeäksi kannustimeksi uudistuksille ja ollut tukena Moldovan
tasavallalle, joka on toteuttanut rakenneuudistuksia tasaiseen tahtiin vuodesta
2010 alkaen. Lainsäädäntö- ja toimintakehys on saatu valmiiksi, kuten
viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman ensimmäisen vaiheen valmistumisen
yhteydessä marraskuussa 2012 todettiin. Tässä kertomuksessa on tarkoitus esittää tilannekatsaus
lainsäädäntökehyksen ja institutionaalisen kehyksen täytäntöönpanoon sekä
esitellä instituutioiden toimintaa ja eri virastojen välistä
koordinointia. Tämä komission laatima seurantakertomus perustuu helmi-
ja maaliskuussa 2013 tehtyihin kattaviin arviointikäynteihin ja
jäsenvaltioiden asiantuntijoiden niiden yhteydessä laatimiin raportteihin sekä
lisätietoihin, joita saatiin EU:n ja Moldovan tasavallan alasekakomitean nro 3[7] sekä EU:n
Moldovan tasavallan kanssa käymän ihmisoikeusvuoropuhelun aikana. Viimeksi
mainitut järjestettiin huhtikuussa 2013. Erityistä huomiota kiinnitettiin
uudistusten ja saavutettujen tulosten kestävyyteen sekä asianmukaisten henkilöresurssien
ja määrärahojen rooliin tulosten saavuttamisessa. Kertomuksessa arvioidaan
myös, miten Moldovan tasavallalle elokuussa 2012 osoitetussa vaikutustenarviointikertomuksessa[8] annetut suositukset
on täytetty. 2. Viisumivapautta koskevan
toimintasuunnitelman neljän asiakokonaisuuden täytäntöönpanon arviointi Asiakokonaisuus 1: Asiakirjojen
turvallisuus, joka kattaa myös biometriset tunnisteet (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset ·
ICAO:n standardien mukaisten biometristen
passien vaiheittainen käyttöönotto, myös Moldovan tasavallan konsulaateissa
ulkomailla, sekä muiden kuin ICAO:n standardien mukaisten passien vaiheittainen
käytöstä poistaminen Moldovan tasavalta on tammikuusta 2011 alkaen
myöntänyt ainoastaan biometrisiä passeja (tavallisia passeja,
diplomaattipasseja, virkamatkapasseja ja kansalaisuudettomille henkilöille
myönnettäviä passeja) soveltaen periaatetta ”yksi passi – yksi asiakirja”. Joulukuun 31. päivänä 2012 oli käytössä
2 514 335 Moldovan tasavallan kansalaisen passia, joista 487 745
(19,3 prosenttia) oli biometrisiä passeja. Muut kuin biometriset passit on
määrä poistaa kokonaan käytöstä vuoden 2020 loppuun mennessä. Ulkomailla asuvat Moldovan kansalaiset ovat 1.
tammikuuta 2012 alkaen voineet jättää biometristä passia koskevia hakemuksia
Moldovan tasavallan diplomaattisiin edustustoihin ja konsulaatteihin. Kaikissa
ulkomailla sijaitsevissa Moldovan tasavallan suurlähetystöissä ja
konsulaateissa on välineet biometristen tietojen keräämiseen passinhakijoilta.
Tämä uusi biometrinen passi on ICAO:n standardien mukainen, ja siinä käytetään
monia ICAO:n suosittelemia turvatekijöitä[9]. Valtion tietoresurssikeskus CSIR Registru,
jäljempänä ’Registru’, on 2. tammikuuta 2013 alkaen käyttänyt omia
juurivarmenteita ja julkisen avaimen varmenteita. Moldovan viranomaiset
jättivät 28. syyskuuta 2012 hakemuksen, joka koski liittymistä ICAO:n Public
Key Directory -rekisteriin, jäljempänä ’ICAO PKD’. Tietotekniikka- ja
viestintäministeriö antoi Registrulle vuoden 2013 alussa maksumääräyksen, joka
koski kertaluonteisen rekisteröintimaksun maksamista ICAO PKD:iin liittymistä
varten. Registru allekirjoitti integroidun mikrosirun sisältäviä kirjoja
koskevan hankintasopimuksen tammikuussa 2012 suoritetun tarjouskilpailun
perusteella vasta helmikuussa 2013. Viivästymiseen oli syynä valitus, jonka
Moldovan tasavallan korkein oikeus hylkäsi. Tarjouskilpailun voittajan ja
Registrun on määrä allekirjoittaa hankintasopimus kesällä 2013. ·
Eheyden ja turvallisuuden korkea taso passien
sekä henkilötodistusten ja muiden lähdeasiakirjojen hakemisen, myöntämisen ja
henkilötietojen täyttämisen yhteydessä Registru vastaa matkustus- ja
henkilöasiakirjojen myöntämisestä. Kaikki väestörekisteriviranomaisen toimistot
ovat tietokoneistettuja ja niillä on suojatun yhteydenpitokanavan kautta yhteys
valtiollisen väestörekisterin automaattiseen tietojärjestelmään, jäljempänä
’SRP’. Syntymää, avioliittoa, kuolemaa, avioeroa ja etunimen tai sukunimen
vaihtamista koskevat todistukset ovat muodoltaan samanlaisia ja niissä on samat
turvatekijät[10]. Registrulla on 49 aluetoimistoa, jotka
käsittelevät matkustusasiakirjoja ja kansallisia henkilötodistuksia koskevia
hakemuksia. Aluetoimistojen tekemät tarkastukset koskevat yleensä tietojen oikeellisuutta
ja hakemuksen täydellisyyttä. Lisäksi aluetoimistot toteuttavat yhteistyössä
sisäministeriön kanssa lainsäädännön rikkomiseen, rikosasioihin ja
rikoksentekijöihin liittyvää muuta kuin sähköistä valvontaa. Monien eri henkilöllisyyksien käyttämisen
mahdollisuudet ovat varsin vähäiset, koska SRP:ssä on suuri määrä tietoa
jokaisesta Moldovan kansalaisesta. Biometrisillä tunnisteilla ”lukitaan”
passinhaltijan henkilöllisyys ja estetään muun henkilöllisyyden käyttäminen. Registru toteuttaa määrätietoisesti
toimenpiteitä, joiden tavoitteena on mahdollisuuksien mukaan vähentää
henkilöstön lahjonnan mahdollisuuksia muun muassa selkeän työnjaon avulla,
osoittamalla hakemukset satunnaisesti niitä käsitteleville virkamiehille sekä
varmistamalla, että vähintään kolme eri virkamiestä tarkastaa hakemukset. Maksut
suoritetaan pankkiautomaateilla. Koska hakemukset tarkastetaan useaan kertaan,
työntekijöiden on lähes mahdotonta syöttää vilpillisiä hakemuksia
järjestelmään. Väestörekisteriviranomainen on lisäksi kehittänyt
strategian, jolla pyritään ehkäisemään ja torjumaan henkilöstön lahjontaa.
Strategiaan kuuluvia toimenpiteitä ovat muun muassa yllätystarkastukset,
tietojen saannin rajoittaminen, videovalvonta sekä tuloja, omaisuutta ja
eturistiriitoja koskevat ilmoitukset. Kaikissa hakemuksia käsittelevissä
paikallistoimistoissa on esillä lahjontaan liittyviä tietoja. Näiden
uusien toimenpiteiden ansiosta määrättiin vuonna 2012 toteutettujen
tutkintatoimien perusteella seitsemän kurinpitoseuraamusta väestörekisteriviraston
työntekijöiden tekemistä rikkomuksista. Transnistrian[11] alueella asuvat hakijat voivat jättää
asiakirjoja koskevat hakemukset mihin tahansa hallinnollisen rajan lähellä
sijaitsevaan toimistoon. Moldovan tasavallassa on 17. heinäkuuta 2003 alkaen
toiminut kuusi pysyvää toimistoa ja yksi liikkuva toimisto, jotka käsittelevät
edellä mainittuja hakemuksia. Niissä on käytössä samat käytännön järjestelyt ja
keskeiset menettelyt kuin muualla Moldovan tasavallassa. Henkilöt, joilla on
ainoastaan Transnistrian ”viranomaisten” myöntämiä asiakirjoja, voivat antaa
väestörekisteriasiakirjansa Moldovan viranomaisten rekisteröitäviksi, jolloin
väestörekisterivirasto kirjaa ne ja syöttää ne SRP-järjestelmään. Sen jälkeen
väestörekisterivirasto myöntää hakijalle asiakirjan, jonka perusteella tämä voi
hankkia Moldovan passin. Transnistrian ”viranomaisten” myöntämien
lähdeasiakirjojen tunnustamiseen käytettävästä menettelystä säädetään laissa.
Henkilöllisyys voidaan osoittaa Moldovan tasavallan aiemmin myöntämien henkilötodistusten
tai matkustusasiakirjojen avulla tai perherekisteritietojen perusteella.
Hakijan henkilöllisyyden tarkistaminen on usein suhteellisen helppoa, koska
vuotta 1992 edeltävät tiedot ovat edelleen käytettävissä. Kun selvitetään
vuoden 1992 jälkeen Transnistrian alueella syntyneen henkilön henkilöllisyyttä
ja oikeutta Moldovan tasavallan kansalaisuuteen, on tutkittava hänen
vanhempiensa ja sisarustensa tiedot perhesuhteiden vahvistamiseksi. Riittävän
varmuuden saamiseksi henkilöllisyydestä voidaan viime kädessä myös tehdä
tietojen ristiintarkastus vertaamalla niitä SRP:hen tallennettuihin
perheenjäsenten tietoihin. ·
Kadonneita ja varastettuja passeja koskeva nopea
ja järjestelmällinen raportointi Interpolin tai LASP-tietokantaan Lokakuusta 2011 alkaen on ollut käytössä
menettelyjä, joilla kaikkia kadonneita ja varastettuja passeja koskevat tiedot
lähetetään Registrusta viiden minuutin välein Interpolin kansalliseen
keskustoimistoon, joka toimii yhteyspisteenä Interpoliin. Keskustoimisto
lähettää nämä tiedot lisäksi Interpolille myös kerran päivässä reaaliaikaisen
sähköisen järjestelmän kautta. Kadonneiden ja varastettujen passien välille ei
tehdä eroa. Rajanylityspaikat on kytketty kadonneita ja varastettuja passeja
koskevaan Interpolin tietokantaan. Kadonneiden passien osuus annettujen passien
määrästä on huomattavan suuri. Vuonna 2011 ilmoitettiin kadonneeksi 29 946
passia ja niitä annettiin kaikkiaan 261 259. Vuonna 2012 ilmoitettiin
kadonneeksi 32 343 passia, ja niitä annettiin 260 393. Lokakuun 2011
jälkeen 15 603 kadonnutta passia on ilmoitusten mukaan löydetty ja
palautettu omistajalleen. ·
Passien mallikappaleiden säännöllinen vaihto ja
asiakirjojen turvallisuuteen liittyvä yhteistyö EU:n kanssa EU:n
jäsenvaltioille annetaan kerran vuodessa ajantasaiset tiedot uusista Moldovan
tasavallan passien mallikappaleista erityisen viestintäkanavan kautta. Moldovan
tasavalta on lisäksi ollut vuodesta 2009 lähtien liittyneenä Euroopan unionin
neuvoston aitojen henkilö- ja matkustusasiakirjojen julkiseen verkkohakemistoon,
jäljempänä ’PRADO’. PRADO-järjestelmä
ajantasaistettiin viimeksi 1. heinäkuuta 2011, kun siihen otettiin uudet
mallikappaleet, joissa on Moldovan biometristen passien turvatekijät. Joulukuussa
2012 lähetettiin 65 uutta mallikappaletta, joissa on Moldovan biometristen
diplomaatti- ja virkapassien turvatekijät. Vuonna 2012 rajapoliisiosaston
asiakirjayksikkö vastaanotti ulkoasioista ja Euroopan integraatiosta
vastaavalta ministeriöltä mallikappaleet EU:n jäsenvaltioiden
matkustusasiakirjoista (62 kappaletta). (b) Vaikutustenarvioinnissa esitetyt suositukset ·
Vahvistetaan tehokkaat, oikeasuhteiset ja
varoittavat seuraamukset ja sovelletaan niitä sellaisiin henkilöihin, jotka on
tuomittu passinsa myymisestä tai lainaamisesta. Moldovan tasavallan rikoslain 361 §:ssä
säädetään jo nyt seuraamuksista, joita määrätään väärien virallisten
asiakirjojen valmistamisesta, hallussapidosta, myynnistä tai käyttämisestä.
Kadonneiden tai varastettujen passien osalta Moldovan viranomaiset tutkivat
parhaillaan mahdollisuutta ehtojen tiukentamiseen myönnettäessä passia
henkilölle, joka on syyllistynyt johonkin edellä mainituista rikkomuksista. ·
Jaetaan säännöllisesti tietoja EU:n
viranomaisten kanssa kadonneista ja varastetuista biometrisistä passeista,
erityisesti Interpolin kadonneiden ja varastettujen matkustusasiakirjojen
tietokannan kautta. Ks. tämän kertomuksen sivulla 5 olevat
viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset ”Kadonneita ja
varastettuja passeja koskeva nopea ja järjestelmällinen raportointi Interpolin
/LASP-tietokantaan”. ·
Vahvistetaan väestörekisteriä koskevaa
oikeudellista ja institutionaalista kehystä, jotta voidaan estää nimenmuutoksen
tai henkilöllisyyden väärinkäyttö uuden passin saamiseksi. Olisi laadittava
selkeät nimenmuutoksia koskevat säännöt ja sovellettava niitä. Oikeudellisia ja
institutionaalisia puitteita olisi vahvistettava, ja niihin olisi sisällyttävä
tehokkaita valvonta- ja jäljitettävyystoimenpiteitä. Jokainen
kansalainen voi tehdä etunimensä tai sukunimensä muuttamista koskevan
hakemuksen. Päätöksen hakemuksen hyväksymisestä tekee keskusväestörekisteri
erityiskomitean lausunnon perusteella. Lainsäädännön mukaan sama henkilö voi
vaihtaa etunimeään tai sukunimeään niin usein kuin haluaa. Syntymätodistuksessa
olevaa yksilöllistä henkilötunnusta ei voi vaihtaa. Jos etu- tai sukunimi
vaihdetaan, kaikki entiset matkustus- ja henkilöasiakirjat mitätöidään. Maasta
poistumiseen liittyvät rajatarkastukset tehdään yksilöllisen henkilötunnuksen
perusteella, ja rajapoliisilla on pääsy SRP-järjestelmään, joka sisältää kaikki
Moldovan kansalaisten entiset etu- ja sukunimet. Käytettävän järjestelmän
ansiosta nimenmuutosten väärinkäyttö on vähentynyt merkittävästi. Yleisarvio asiakokonaisuudesta 1 Käytössä olevalla organisaatiorakenteella ja menettelyillä varmistetaan asiakirjojen eheyden ja turvallisuuden korkea taso. Väestötietojen rekisteröintiin ja asiakirjojen myöntämiseen liittyvät menettelyt ovat kehittyneet huomattavasti vuoden 2010 jälkeen. Asiakirjojen hakemisessa ja myöntämisessä käytettävät järjestelmät ovat turvallisia ja hyvin suunniteltuja, ja niiden ansiosta pystytään tarjoamaan hyvää palvelua kansalaisille. Nykyään myönnetään vain ICAO:n standardien mukaisia passeja ja vanhoja passityyppejä poistetaan nopeasti käytöstä. Moldovan tasavaltaa pyydetään myös antamaan lisätietoja kadonneiden passien suuresta määrästä. Komissio katsoo, että yleisesti ottaen Moldovan tasavalta täyttää asiakokonaisuudessa 1 asetetut toisen vaiheen edellytykset. Vaadittavat lisätoimet: · Otetaan käyttöön integroidun mikrosirun sisältävä kirja ja toteutetaan laajennettu pääsynvalvonta (EAC) ja täydentävä pääsynvalvonta (SAC). · Automatisoidaan mahdollisimman monia menettelyjä ja poistetaan vielä käytössä olevat manuaaliset menettelyt käytöstä sekä luodaan sähköinen yhteys Registrun ja sisäministeriön välille. Asiakokonaisuus 2: Laiton maahanmuutto, myös
takaisinotto Asiakokonaisuus 2 / aihe 1 –
Rajaturvallisuus (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset ·
Rajavalvontaa koskevan lainsäädännön
tosiasiallinen täytäntöönpano, jota tukevat asianmukaiset rajatarkastukset ja
rajavartiointi, menettelyt ja toiminnallinen tehokkuus, kansallisen ja
paikallisen tason tilannekuva, johon liittyy riskianalyysin toteuttaminen,
tiedonhankinta ja tietovirtojen hallinta sekä suora pääsy keskeisiin
kansallisiin ja kansainvälisiin tietokantoihin ja näiden tietokantojen käyttö Heinäkuun 1. päivänä 2012 tuli voimaan
rajapoliisia koskeva laki, jonka nojalla rajavartiolaitos on muutettu Moldovan
tasavallan sisäministeriön rajapoliisiosastoksi. Rajapoliisilla on toimivaltuuksia yhdennetyn
rajaturvallisuuden sekä rajat ylittävän rikollisuuden ehkäisemisen ja torjunnan
alalla. Valtion rajaa koskevassa laissa noudatetaan Schengenin rajasäännöstön[12]
määritelmiä ja kehystä. Siinä otetaan huomioon myös liikenteenharjoittajien
vastuuta koskeva Euroopan unionin lainsäädäntökehys ja erityisesti
liikenteenharjoittajien velvollisuudesta toimittaa tietoja matkustajista
annettu direktiivi 2004/82/EY. Rajapoliisi noudattaa toiminnassaan vastaavia
sääntöjä ja määräyksiä kuin EU:n Schengen-valtioiden rajavartijat. Moldovan
tasavallan hallintaan kuuluvalla alueella on käytössä 56 rajanylityspaikkaa, ja
Moldovan tasavallan rajan ylittää vuosittain 13–15 miljoonaa matkustajaa.
Rajatarkastukset suoritetaan suurelta osin EU:n Schengen-luettelon parhaiden
käytäntöjen mukaisesti. Raportointi- ja riskianalyysijärjestelmien
taso on Schengen-maiden järjestelmiinkin verrattuna erittäin korkea.
Riskianalyysijärjestelmässä noudatetaan Frontexin yhteistä yhdennettyä
riskianalyysimallia (CIRAM), ja riskiprofiilit ovat hyvin muotoiltuja ja
korkealuokkaisia. Rajapoliisi kuuluu Frontexin itärajoilla esiintyvien riskien
analyysiverkostoon (EB-RAN) ja vaihtaa kuukausittain tietoja Frontexin kanssa.
Lisäksi rajapoliisi ja tulli sekä vastaavat Ukrainan viranomaiset laativat
yhteisiä rajaturvallisuutta koskevia arviointiraportteja. Niiden laatimisessa
avustaa EU:n rajavalvonnan avustusoperaatio Moldovan tasavallan ja Ukrainan
rajalla, jäljempänä ’EUBAM’. Rajavartiointi suunnitellaan ja toteutetaan
riskianalyysijärjestelmän mukaisesti. Tarkastuksia suorittavien partioiden
määrä on kohtuullinen. Yhdennetyn rajaturvallisuuden puitteissa tehdään
suunnitelmia kattavan kiinteän valvontajärjestelmän rakentamisesta rajoille.
Rajavalvontajärjestelmän asianmukainen taso voidaan saavuttaa, kun rajapoliisi
ottaa käyttöön kiinteän valvontajärjestelmän ja täydentävät kannettavat
(automatisoidut) järjestelmät. Rajapoliisin käytössä on riittävä määrä
rajavartiokoiria (yhteensä 123 koiraa, joista 74 on jälkikoiria). Ensivaiheen
rajatarkastukseen käytettävät laitteet ovat yleensä EU:n normien mukaisia.
Vuonna 2012 tietokannoissa oli yli 5 700 kuulutusta (5 687
kansallista kuulutusta ja 56 Interpol-kuulutusta). Niiden määrä yli nelinkertaistui
vuoteen 2011 verrattuna. Ensivaiheen tarkastuksissa työskentelevät virkamiehet
voivat hakea tietoja rajapoliisin integroidusta tietojärjestelmästä,
lainsäädännöstä, ulkomaisista kuulutuksista, riskiprofiileista ja internetistä
(esim. PRADOsta). Kaikilla rajanylityspaikoilla on verkkoyhteys
keskustietokantoihin. Toisen vaiheen rajatarkastusten taso ei kaikissa
rajanylityspaikoissa ole riittävä, koska tarkastuksiin käytettäviä laitteita on
liian vähän. ·
Asianmukaisen infrastruktuurin, teknisten laitteiden,
tietojärjestelmien sekä taloudellisten ja henkilöresurssien luominen myöhemmin
vahvistettavan yhdennettyä rajaturvallisuutta koskevan strategian ja
toimintasuunnitelman mukaisesti sekä koulutusohjelmien ja lahjonnan vastaisten
toimenpiteiden tehokas toteuttaminen Rajapoliisi parantaa rajavalvontajärjestelmää
ja aikoo perustaa kansallisen koordinointikeskuksen. Tilannekuvan kehittäminen
on yksi osa käynnissä olevaa kolmivaiheista suunnitelmaa kiinteän ja liikkuvan
viestintäjärjestelmän kehittämiseksi valtion rajalle. Kyseisiin vaiheisiin
kuuluu laitteiden hankkiminen ja koko maan kattavan kiinteän ja liikkuvan
tietoliikennejärjestelmän rakentaminen. Perustamalla kansallinen
koordinointikeskus parannetaan tilannetietoisuutta ja mahdollistetaan yhteistyö
Euroopan rajavalvontajärjestelmän[13],
jäljempänä ’Eurosur’, kanssa. Rajapoliisilla on riittävästi rajavartiointiin
käytettäviä laitteita, kuten lämpökameroita ja pimeänäkölaitteita, mutta liian
vähän kiinteitä valvontajärjestelmiä. Rajapoliisilla olisi suunnitelmien mukaan
oltava 3 543 työntekijää, mutta suunnitelluista työpaikoista on tällä
hetkellä täytetty vain 83 prosenttia (2 945). Työntekijöiden vähyys johtuu
siitä, että asevelvollisten käyttäminen rajavalvonnassa on lopetettu. Kaikki
avoimet työpaikat on tarkoitus täyttää vuoden 2013 loppuun mennessä.
Kansallinen rajapoliisiopisto järjestää kaksivuotisia koulutusohjelmia
aliupseereille ja kuuden kuukauden peruskursseja uusille työntekijöille.
Aliupseereille annettavassa kaksivuotisessa koulutuksessa sovelletaan
Kööpenhaminan prosessia, ja koulutusohjelma on laadittu EUBAMin avustuksella ja
EU:n rajavartijakoulutusta koskevien yhteisten vaatimusten mukaisesti.
Yleisesti ottaen koulutusohjelmat luovat vakaan perustan asiantuntevan
henkilöstön kouluttamiselle rajaturvallisuustehtäviin. Rajapoliisi on jo pannut
täytäntöön valtaosan ulkorajojen valvontaa koskevassa EU:n Schengen-luettelossa[14] olevista
lahjonnan ehkäisemistä koskevista suosituksista ja parhaista käytännöistä[15]. Rajapoliisin
ammattisäännöt hyväksyttiin 13. kesäkuuta 2008, ja rajapoliisin palkkataso on
kilpailukyinen. Toimintaa valvotaan yllätystarkastuksin, ja rajapoliisin
työntekijöiden on ilmoitettava henkilökohtaiset etunsa ja tulonsa ennen työn
aloittamista ja sen jälkeen kerran vuodessa. Lisäksi käytössä on säännöllinen
työkierto. ·
Viranomaisyhteistyön, kuten rajavartiolaitoksen
ja lainvalvontaviranomaisten välisen tietojenvaihdon, ja kansainvälisen
yhteistyön, kuten naapurimaiden kanssa tehtävän yhteistyön, parantaminen sekä
Frontexin kanssa tehdyn työjärjestelysopimuksen tehokas täytäntöönpano Viranomaisten välisessä
rajaturvallisuusyhteistyössä on päästy tyydyttävälle tasolle. Rajapoliisi tekee
erittäin tiivistä yhteistyötä poliisin, tullin sekä maahanmuutto- ja
turvapaikka-asioiden viraston kanssa. Rajapoliisin ja
valtakunnansyyttäjänviraston välinen yhteistyö on lisääntynyt rakenteellisesti
sen jälkeen, kun rajapoliisi sai uusia rikostutkintaa koskevia toimivaltuuksia.
Viranomaisyhteistyön tärkeimpiä muotoja ovat tietojenvaihto, yhteiset tutkintaryhmät,
yhteiset toimet ja yhteiset koulutukset. Rajapoliisi ja tulli ovat toteuttaneet
rajavalvontaa yhden toimipaikan periaatteella kaikilla rajanylityspaikoilla. Ne
käyttävät yhteistä kuorma-autojen kirjausjärjestelmää ja voivat käyttää toistensa
laitteita esimerkiksi ajoneuvojen tarkastamiseen. Rajapoliisi on tehnyt useita
yhteistyösopimuksia ja -pöytäkirjoja Romanian ja Ukrainan kanssa. Vuonna 2012
rajapoliisi jatkoi yhteistyötään EUBAMin kanssa ja varmisti
toimintasuunnitelman yhdeksännen vuosijakson toimenpiteiden[16]
tehokkaan täytäntöönpanon. Rajapoliisilla on vuodesta 2006 alkaen ollut
yhteyshenkilö Galatin yhteisessä rajat ylittävän yhteistyön keskuksessa.
Joidenkin EU:n jäsenvaltioiden (Latvia, Liettua, Viro, Unkari ja Puola) kanssa
on tehty yhteistyösopimuksia. Yhteistyötä muiden Itsenäisten valtioiden
yhteisön, jäljempänä ’IVY’, maiden kanssa tehdään IVY:n rajavartiolaitosten
esikunnan kautta. Lisäksi GUAM-valtioiden[17] rajavartiolaitosten välillä on tehty
yhteistyöpöytäkirja. Rajapoliisi allekirjoitti työjärjestelysopimuksen
Frontexin kanssa elokuussa 2008 ja on osallistunut useisiin Frontexin
koordinoimiin toimiin. Joulukuussa 2012 rajapoliisiosastoon perustettiin
Frontexin kansallinen yhteyspiste, jolle annettiin Frontexin yhteistyösuunnitelman
tavoitteiden koordinointiin ja täytäntöönpanoon liittyviä toimivaltuuksia. (b) Vaikutustenarvioinnissa esitetyt suositukset ·
Jatketaan rajavalvonnan tehostamista, mukaan
lukien riskianalyysi ja valvontatoimenpiteet sekä korruption ehkäiseminen ja
torjuminen rajalla, sekä EUBAMin kanssa tehtävän yhteistyön parantamista
kaikilla rajavalvonnan aloilla. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 7 ja 8 olevat
viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. ·
Lisätään yhteistyötä naapurimaiden kanssa. Vahvistetaan
kahdenvälistä ja kansainvälistä yhteistyötä ja lisätään tilastollisten ja
analyyttisten tietojen ja taktisten/operatiivisten tietojen /
tiedustelutietojen vaihtamista sellaisilla toimenpiteillä kuin yhteisten rajat
ylittävien operaatioiden, yhteisten tutkintaryhmien ja yhteisten
tiedusteluryhmien käynnistäminen ja niihin osallistuminen, yhteyshenkilöiden
vaihdon helpottaminen tällaisissa operaatioissa, yhteisten raja- ja
tullitarkastusten toteuttamista koskevan koulutuksen tarjoaminen. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 8, 9 ja 10
olevat viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. ·
Parannetaan koulutusta ja valmiuksien luomista
kansainvälisen tulli- ja lainvalvontayhteistyön ja tietojenvaihdon alalla. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 8, 9 ja 10 olevat
viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. ·
Koordinoidaan valvontatoimia yhteisellä rajalla.
Jaetaan tiedustelutietoja ja parannetaan yhteistä tilannearviointia
operatiivisella tasolla. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 8, 9 ja 10
olevat viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. ·
Lisätään yhteistyötä naapurimaiden, erityisesti
Ukrainan, kanssa. Moldovan tasavalta ja Ukrainan viranomaiset
aloittivat vuonna 2007 pilottihankkeen, jossa ne hallinnoivat yhteisesti
Rosošani-Bricenin rajanylityspaikkaa. EUBAM ja Euroopan komissio avustivat ja
tukivat hankkeen suunnittelua ja aloittamista. Kumpikin osapuoli on siirtänyt maastalähtötarkastusten
tekemisen toiselle osapuolelle. Pilottihankkeessa on otettu onnistuneesti
käyttöön yhden luukun, keskitetyn asiointipisteen, lähekkäisyyden, saman katon
alle yhdistämisen ja rinnakkaiselon periaatteet. ·
Jatketaan yhteistyötä EUBAMin kanssa ja pannaan
täytäntöön liikkuvien yksiköiden käytön parantamista ja tehostamista koskevat
EUBAMin suositukset. Moldovan tasavallan ja Ukrainan välisen rajan
Transnistrian aluetta rajaava osuus ei ole Moldovan tasavallan rajapoliisin ja
tullin valvonnassa. Kyseisellä rajaosuudella on 25 virallista
rajanylityspaikkaa Ukrainaan. Vain Ukrainan rajavartiolaitos suorittaa niillä
kansainvälisesti tunnustettuja rajatarkastuksia ja rajavalvontatehtäviä.
Transnistrian alueen ja Moldovan tasavallan välisellä hallinnollisella rajalla
on käytössä 14 sisäistä tullitoimipaikkaa, joissa tavaroita koskevat
tarkastukset suorittaa Moldovan tasavallan tulli. Helmikuussa 2013
Moldovan viranomaiset alkoivat toteuttaa uutta strategiaa, jonka tavoitteena on
ehkäistä laitonta maahanmuuttoa ja rajat ylittävää rikollisuutta sekä helpottaa
matkustajien kulkemista Transnistrian alueen läpi. Strategiaan kuuluvat muun
muassa seuraavat toimenpiteet: hallinnollisen rajan yli Moldovan tasavaltaan
tulevat ja sieltä lähtevät ulkomaalaiset rekisteröidään; maahanmuutto- ja
turvapaikka-asioiden virasto vahvistaa sisäisten tullitoimipaikkojen valmiuksia
(kuudessa sisäisessä tullitoimipaikassa tulee olemaan ympäri vuorokauden auki
oleva toimisto, jossa rekisteröidään ulkomaalaisia); sisäisille
tullitoimipaikoille laaditaan tietosuojaa, viranomaisten välistä
tietojenvaihtoa ja tehtävien jakoa koskevat säännöt; järjestetään
tiedotuskampanja ulkomaalaisia koskevista uusista rekisteröintisäännöistä;
perustetaan liikkuvia yksiköitä[18]
koko maahan ja vahvistetaan yhteistyötä Ukrainan viranomaisten ja EUBAMin
kanssa. Tämän strategian mukaan Transnistrian alueen kautta Moldovan tasavallan
alueelle tulevat tai sieltä lähtevät ulkomaalaiset, myös siellä oleskelevat
ulkomaalaiset, voivat rekisteröityä vapaaehtoisesti sisäisissä
tullitoimipaikoissa, rajanylityspaikoissa tai Chişinaussa, Bălțissa
tai Comratissa sijaitsevissa rekisteröitymistä hoitavissa toimistoissa. Tämä
järjestelmä ei vaikuta ulkomaalaisten liikkumiseen Moldovan tasavallan
kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä. Laittoman maahanmuuton ja
rajat ylittävän rikollisuuden torjumiseksi on perustettu 70 virkamiestä
käsittävä liikkuva yksikkö, joka suorittaa maan sisällä riskianalyysiin
perustuvia tarkastuksia koko maan kattavasti. Näiden partioiden on määrä yhä
useammin olla tullin, poliisin, rajapoliisin sekä maahanmuutto- ja
turvapaikka-asioiden viraston yhdessä toteuttamia partioita. Nämä
toimintalinjat ja niihin liittyvä lainsäädäntökehys on tarkoitus panna
täytäntöön vuoden 2013 ensimmäisellä puoliskolla. Moldovan tasavalta aikoo
lisäksi laajentaa Ukrainan rajavalvontalaitoksen kanssa toteutettavien
yhteisten tarkastusten ja yhteisen partioiden käytäntöä maiden välisen rajan
(Transnistrian aluetta rajaavalla) keskiosuudella. Tämä käytäntö aloitettiin
vuonna 2012 rajan pohjoisella osuudella Rosošani-Bricenin yhteisesti
hallinnoitavalla rajanylityspaikalla ja sitä aletaan lähiaikoina soveltaa myös
Palanca-Maiakin rajanylityspaikalla rajan eteläisellä osuudella. Arvio asiakokonaisuudesta 2 / aihe 1 – Rajaturvallisuus Moldovan tasavallan rajapoliisin organisaatiorakenne vastaa EU:n Schengen-luettelon suosituksia. Rajatarkastuksissa ja rajavartioinnissa noudatetaan pääasiallisesti EU:n normeja, ja riskianalyysijärjestelmä on toteutettu Schengen-luettelon parhaiden käytäntöjen mukaisesti. Tietyt tekniset parannukset ovat edelleen tarpeen. Vaadittavat lisätoimet: · Otetaan maarajalla käyttöön kiinteitä teknisiä valvontajärjestelmiä. Sovelletaan EU:n parhaita käytäntöjä kansallisen koordinointikeskuksen ja alueellisten koordinointikeskusten perustamiseen. · Tehostetaan ajoneuvojen tarkastuksia niihin mahdollisesti piiloutuneiden salamatkustajien löytämiseksi ja parannetaan ihmiskauppaan liittyviä riskianalyysejä ja profilointia. Parannetaan niiden virkamiesten koulutusta ja saatavuutta, jotka ovat erikoistuneet väärennettyjen asiakirjojen havaitsemiseen ensivaiheen ja toisen vaiheen rajatarkastuksissa. Jatketaan toisen vaiheen tarkastuksiin ja ajoneuvojen tarkastuksiin käytettävien laitteiden hankkimista. Valvotaan rajatarkastuksia ja tallennetaan ne kaikissa tarkastuskopeissa olevilla kameroilla. Tehostetaan lahjonnan ehkäisemisestä tullissa ja sovelletaan EU:n parhaita käytäntöjä. · Käytetään Transnistrian alueen osalta jatkossakin liikkuvaa yksikköä, joka koostuu laittoman maahanmuuton ja rajat ylittävän rikollisuuden torjuntaan koulutetuista toimivaltaisista lainvalvontaviranomaisista. Reaaliaikainen automaattinen tietojen ja henkilötietojen vaihto olisi varmistettava kaikkien lainvalvontaviranomaisten välillä. Asiakokonaisuus 2 / aihe 2 –
Muuttoliikkeen hallinta (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset ·
EU:n ja Moldovan tasavallan välisen
takaisinottosopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon jatkaminen ja (vapaaehtoisesti
palaavien tai takaisinotettavien) Moldovan tasavallan kansalaisten
uudelleenkotouttamiseen tähtäävät toimenpiteet Sisäministeriön alainen maahanmuutto- ja
turvapaikka-asioiden virasto on Moldovan tasavallan takaisinottosopimusten
täytäntöönpanosta vastaava toimivaltainen viranomainen. Moldovan tasavallalla
on voimassa olevat takaisinottoa koskevat sopimukset seuraavien kanssa: EU
(allekirjoitettu Brysselissä 10. lokakuuta 2007), Norja (9. elokuuta 2006),
Sveitsin valaliitto (1. kesäkuuta 2004, 19. toukokuuta 2010) ja Turkki (1.
marraskuuta 2012). Sopimuksia koskevia neuvotteluja jatketaan Albanian, Azerbaidžanin,
Venäjän federaation ja Libanonin kanssa. EU:n ja Moldovan tasavallan välisen
takaisinottoa käsittelevän sekakomitean viime kokouksessa[19]
todettiin, että EU:n jäsenvaltioissa oleskelevia Moldovan kansalaisia koskevien
takaisinottopyyntöjen määrä on vähentynyt siten, että vuonna 2011 pyyntöjä oli
242, vuonna 2012 niitä oli 142 ja vuoden 2013 ensimmäisten viiden kuukauden
aikana 57. Vuonna 2012 eniten pyyntöjä esittivät Ranska (54), Saksa (34) ja
Itävalta (26). Työtä, sosiaaliturvaa ja perheasioita käsittelevä
ministeriö on ottanut kansallisen työvoimatoimiston toimipisteiden kautta
käyttöön kestäviä toimenpiteitä Moldovan kansalaisten uudelleenkotouttamiseksi.
Työpaikkamessuja järjestetään säännöllisesti, käytössä on neuvontapuhelin ja
kaikissa paikallisissa toimipisteissä on (lehtisissä, ilmoitustauluilla ja
esitteissä) näkyvästi esillä tietoja avoimista työpaikoista ja
työttömyysturvasta. PARE 1+1 -ohjelmalla jatketaan hallituksen lisätuen
antamista Moldovaan palautettujen Moldovan kansalaisten paikallisille
investoinneille. ·
Muuttoliikkeen hallintaa koskevan
lainsäädäntökehyksen tosiasiallinen täytäntöönpano sekä hallintorakenteiden
varustaminen riittävällä henkilöstöllä, jolla on muuttoliikkeen hallinnan
kaikki osatekijät kattavat selkeät ja asianmukaiset toimivaltuudet, sekä asiaan
liittyvien virastojen välinen tehokas yhteistyö Muuttoliikkeen hallinnasta Moldovan
tasavallassa säädetään ulkomaalaishallinnosta Moldovan tasavallassa 16.
heinäkuuta 2010 annetussa laissa nro 200. Vanhoja kansallisia lakeja (eli lakia
nro 275/1994 ja lakia nro 180/2008) ei ole kumottu eikä sisällytetty uuteen
lakiin. Niitä sovelletaan edelleen ulkomaalaisten lailliseen oleskeluun. Parhaillaan
selvitetään laajasti määräaikoja ja poikkeuksia sääntöjen rikkomisesta
aiheutuvista seuraamuksista vapaaehtoista paluuta koskevassa järjestelmässä
sekä perheitä ja lapsia koskevia suojatoimia[20]. Sisäministeriön alainen maahanmuutto- ja
turvapaikka-asioiden virasto on muuttoliikkeen hallinnasta pääasiallisesti
vastuussa oleva Moldovan tasavallan viranomainen. Muuttoliikekysymyksiä
koskevia tiettyjä toimia koordinoiva, 23. helmikuuta 2010 hallituksen
päätöksellä nro 133 perustettu komitea koordinoi kaikkien muuttoliikettä
koskevien valtion politiikkojen ja strategioiden täytäntöönpanoa, laittoman
maahanmuuton ehkäisemistä ja torjumista sekä kaikkia toimivaltaisten
viranomaisten toteuttamia toimia muuttoliikkeen hallinnan alalla.
Sisäministeriön sisäisten uudelleenjärjestelyjen yhteydessä maahanmuutto- ja
turvapaikka-asioiden virasto sai riittävän määrän henkilöstöä (22 työntekijää)
monien maahanmuuttostrategian puitteissa toteutettavien tehtävien koordinointia
varten. Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston alaisen
maahanmuutto-osaston toimivaltuuksiin kuuluu lisäksi muun muassa ulkomaalaisten
koti- tai asuinpaikkojen rekisteröinti ja kumoaminen, Moldovan tasavaltaan
enintään 90 päiväksi työkomennukselle lähetettyjen ulkomaalaisten väliaikaisen
asuinpaikan rekisteröinti[21]
sekä pitkäaikaisten viisumien myöntämisen koordinointi ja ulkomaalaisten
laittoman oleskelun torjuminen. Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston
työntekijöitä koulutetaan jatkuvasti EU:n eri hankkeiden puitteissa IOM:n,
ICMPD:n ja UNHCR:n tuella. ReVis-hankkeen puitteissa järjestetään laajoja
viisumitietojärjestelmää koskevia työpajoja ja tutustumiskäyntejä moniin EU:n
jäsenvaltioihin. Viisumien myöntämisen helpottamista
käsittelevän EU:n ja Moldovan tasavallan sekakomitean viime kokouksessa[22]
todettiin, että Moldovan kansalaisten viisumihakemusten hylkäämisaste on
pienentynyt huomattavasti: se oli 11,43 prosenttia vuonna 2010 ja 6,53
prosenttia vuonna 2012. Vuosien 2010 ja 2012 tilastoista käy ilmi, että
yhtenäisiä Schengen-viisumeja koskevien hakemusten hylkäämisaste on pienentynyt
EU:n jäsenvaltioiden lähetystöissä ja konsulaateissa Chişinaussa. Tšekin
tasavallan hylkäämisaste pienentyi vuosien 2010 ja 2012 välillä 22,72
prosentista 9,55 prosenttiin, Liettuan 15,86 prosentista 2,9 prosenttiin,
Ranskan 14,11 prosentista 9,9 prosenttiin, Puolan 11,64 prosentista 6,42
prosenttiin, Italian 15,23 prosentista 8,0 prosenttiin, Unkarin (yhteisessä
viisumikeskuksessa käsiteltyjen hakemusten osalta) 7,75 prosentista 5,9
prosenttiin ja Saksan 5,33 prosentista 2,4 prosenttiin. Viisumihakemusten
painotettu keskimääräinen hylkäämisaste oli 11,43 prosenttia vuonna 2010 ja 4,8
prosenttia vuonna 2012. Useisiin kauttakulkuihin oikeuttavien Moldovan
tasavallassa myönnettyjen Schengen-viisumien osuus kaikista viisumeista kasvaa
tasaisesti (25,2 prosenttia vuonna 2010 ja 26,7 prosenttia vuonna 2012). ·
Muuttoprofiilin laatiminen ja säännöllinen
päivittäminen sekä maahanmuuttajaväestön määrää ja muuttovirtoja koskevien
tietojen yksityiskohtainen analysointi Virallisten (rajanylityspaikoissa laadittujen)
tilastojen mukaan 1. tammikuuta 2013 ulkomailla oleskeli 899 500 Moldovan
kansalaisista. Heistä 274 500 oli oleskellut ulkomailla alle kolme
kuukautta, 289 500 yli kolme kuukautta, 100 700 enintään vuoden,
55 600 enintään kolme vuotta ja 179 100 yli kolme vuotta. Laajennettu
muuttoprofiili vahvistettiin indikaattoriluettelon ja laajennetun
muuttoprofiilin mallin hyväksymisestä 24. elokuuta 2012 tehdyllä hallituksen
päätöksellä 634. Ensimmäinen laajennettu muuttoprofiili julkaistiin huhtikuussa
2013. Profiilin avulla on määrä kehittää entistä tehokkaampaa ja
johdonmukaisempaa maahanmuuttopolitiikkaa Moldovan tasavallassa sekä täydentää
kansallista maahanmuuttostrategiaa ja sen koordinointimekanismia. Maahanmuutto-
ja turvapaikka-asioiden virastoon on perustettu laajennetun muuttoprofiilin
laatimisesta ja päivittämisestä vastaava erityisyksikkö (informaation
tuottamisesta, tiedonhallinnasta ja riskianalyyseistä vastaava viiden
työntekijän yksikkö). ·
Laittoman maahanmuuton havaitsemista koskevien
tehokkaiden menetelmien johdonmukainen soveltaminen, riskianalyysi (myös
raportointi asiaan liittyville virastoille ja analyysit kaikilla
hallintotasoilla, kuten paikallis- ja keskushallinnossa) ja laittoman
maahanmuuton järjestäytyneeseen helpottamiseen liittyvien tapausten tutkinta,
mukaan lukien asiaan liittyvien virastojen välinen tehokas yhteistyö Laittomasti maassa oleskelevat ulkomaalaiset
pyritään havaitsemaan maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston
erityistarkastusten ja -valvonnan avulla. Tietoja tarkastetaan vertaamalla
niitä maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston integroituun
automaattiseen maahanmuuttoa ja turvapaikka-asioita koskevaan
tietojärjestelmään, rajapoliisin tietoihin, valtiolliseen väestörekisteriin
(ACCESS) ja Interpolin kansallisen keskustoimiston tietoihin sekä rikoksesta
syytettyinä olevia henkilöitä koskevaan sähköiseen SEARCH-rekisteriin.
Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden virasto tekee yllätystutkimuksia koko
maassa yhteistyössä työtarkastusviranomaisen, valtiollisen
verotarkastusviranomaisen ja kansanterveysviraston kanssa. Oleskelusääntöihin
ja pimeään työhön liittyvistä rikkomuksista tuomittiin niiden ansiosta 107
ulkomaalaista vuonna 2011 ja 123 ulkomaalaista vuonna 2012. Henkilökuntaa
lisättiin 34 työntekijällä. Näin pystyttiin kattamaan koko valtion alue ja perustamaan
kolme uutta ulkomaalaisten laittoman oleskelun torjunnasta vastaavaa
maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston alueyksikköä. Maahanmuutto- ja
turvapaikka-asioiden virasto on hiljattain perustanut informaation
tuottamisesta, tiedonhallinnasta ja riskianalyyseistä vastaavan (viiden
työntekijän) yksikön, ja myös rajapoliisi on perustanut laittomaan
maahanmuuttoon erikoistuneen riskianalyysiyksikön. Nämä tiedot jaetaan kaikille
rajanylityspaikoille niiden käytössä olevan verkkotietokannan kautta. Tietoja
myös käytetään kyseisen verkkotietokannan kautta. Ulkomaalaislain ja siihen
liittyvien säädösten kattavan täytäntöönpanon varmistamiseksi maahanmuutto- ja
turvapaikka-asioiden virasto tekee yhteistyötä seuraavien sisäministeriön
alaisten erityisosastojen kanssa: poliisiosasto, vankeinhoito-osasto,
tiedustelu- ja turvallisuuspalvelu, rajapoliisiosasto ja karabinieeriosasto.
Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston ja rajapoliisiosaston välinen
yhteistyösopimus ulkomaalaisten laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi ja
torjumiseksi Moldovan tasavallan rajoilla ja alueella allekirjoitettiin 20.
joulukuuta 2012. Transnistrian alueen läpi kulkevien
muuttovirtojen valvonnan varmistamiseen käytettäviä toimenpiteitä koskevaa
toimintasuunnitelmaa pannaan täytäntöön. Sen tavoitteena on ulkomaalaisten
rekisteröinnin parantaminen sisäisillä tullitoimipaikoilla ja muuttovirtojen
saaminen sisäministeriön valvontaan hallinnollisella rajalla. Maahanmuutto- ja
turvapaikka-asioiden virastoon on perustettu yksikkö hallinnoimaan
rekisteritietoihin ja ulkomaalaisten rekisteröintiin liittyvää sisäisten
tullitoimipaikkojen toimintaa. Rekisteröintivelvoitetta sovelletaan vain
ulkomaalaisiin, joten kaikille Transnistrian alueen läpi kulkeville
matkustajille ei määrätä tarkastusta. Ulkomaalaiset voivat rekisteröityä
ehdotetun menettelyn mukaisesti sisäisissä tullitoimipaikoissa ja sen lisäksi
seuraavissa paikoissa: i) missä tahansa tietotekniikka- ja viestintäministeriön
alaisessa alueellisessa väestörekisteritoimistossa, ii) maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden
viraston (Chişinaun, Bălțin tai Cahulin) alueyksikössä ja iii)
rajapoliisin alueyksiköissä 72 tunnin kuluessa rajan ylittämisestä. ·
Asianmukaisen infrastruktuurin (kuten
säilöönottokeskusten) rakentaminen ja Moldovan tasavallan alueella laittomasti
oleskelevien ja/tai sen läpi kulkevien kolmansien maiden kansalaisten maasta
poistamisen varmistaminen vahvistamalla siitä vastuussa olevia elimiä Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden virasto
toteuttaa maasta poistamisen saattamalla ulkomaalaisen valtion rajalle tai
hänen alkuperämaahansa. Säilöön otetut ulkomaalaiset sijoitetaan ulkomaalaisten
vastaanottokeskukseen, joka on maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston
alainen yksikkö. Heille taataan siellä oikeus oikeudelliseen apuun sekä
lainmukaiset sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet ja ihmisoikeudet.
Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston/sisäministeriön sisäisten
uudelleenjärjestelyjen yhteydessä keskukselle osoitettiin lisää
henkilöresursseja. Nykyään siihen kuuluu viisi yksikköä ja 40 työntekijää.
Vuosina 2009–2013 otettiin säilöön 360 ulkomaalaista, joista 71 vuonna 2009, 80
vuonna 2010, 103 vuonna 2011, 97 vuonna 2012 ja vuonna 2013 (tähän mennessä) 9.
Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston vireille panemissa 115
tunnistamistapauksessa on tunnistettu 85 ilman henkilöasiakirjaa säilöön
otettua ulkomaalaista. (b) Vaikutustenarvioinnissa esitetyt suositukset ·
Järjestetään yhtäjaksoisia, kohdistettuja
tiedotuskampanjoita, joiden tarkoituksena on selkiyttää viisumivapaaseen
matkustamiseen liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia, mukaan lukien tiedot
säännöistä, joilla säännellään pääsyä EU:n työmarkkinoille (myös EU:n
maahanmuuttoasioiden portaalin kautta), ja vastuuta viisumivapauden
väärinkäytöstä. Viisumiasioita
käsittelevä toimintaryhmä on järjestänyt laajennettuja kokouksia, joihin on
osallistunut EU:n korkean tason neuvonantajia sekä kansalaisyhteiskunnan ja
kansalaisjärjestöjen edustajia. Julkisia tiedotustilaisuuksia järjestetään
säännöllisesti osana EU:hun liittymistä koskevia tilaisuuksia, jotka
ulkoasioista ja Euroopan integraatiosta vastaava ministeriö toteuttaa eri
tiedotusvälineissä sekä erilaisissa sosiaalisissa ja tiedeympäristöissä. Näiden
julkisten tiedotustilaisuuksien tarkoituksena on selkiyttää viisumivapaaseen
matkustamiseen liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia, mukaan lukien tiedot
säännöistä, joilla säännellään pääsyä EU:n työmarkkinoille ja vastuuta
viisumivapauden väärinkäytöstä. Bălțin valtiollisen yliopiston
tiloissa toimii varsin aktiivinen tiedotuskeskus. EU:n ja Moldovan tasavallan
liikkuvuuskumppanuuden hankkeiden (esim. Legal in EU, Nexus) puitteissa
toteutetaan lisäksi monia viestintä- ja tiedotustoimia. Säännöllisesti
päivitettäviä tietoja EU:hun matkustamisen edellytysten yksityiskohdista, EU:n
viisumipolitiikasta sekä viisumien myöntämisen helpottamista koskevan EU:n ja
Moldovan tasavallan välisen sopimuksen määräyksistä annetaan ulkoasioista ja
Eurooppaan integroitumisesta vastaavan ministeriön verkkosivustolla (konsulitiedoissa)
sekä kyseisen ministeriön maksutonta neuvontaa antavassa puhelinpalvelussa. Arvio asiakokonaisuudesta 2 / aihe 2 – Muuttoliikkeen hallinta Toimintamenettelyt ulkomaalaislain soveltamiseksi on otettu käyttöön ja muuttovirtojen hallinnan koordinointi on annettu maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston tehtäväksi. Laajennettu muuttoprofiili ja siihen liittyvä tietojen arviointia koskeva raportti on saatu valmiiksi. EU:n ja Moldovan tasavallan välisen takaisinottosopimuksen ja viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen tehokasta täytäntöönpanoa valvotaan. Muuttoliikkeen hallintaan tarvittava infrastruktuuri, mukaan lukien säilöönottokeskukset, on riittävä. Vaadittavat lisätoimet: · Jatketaan ulkomaalaishallintoa koskevan lain nro 200/2010 soveltamista ja kumotaan vanhemmat kansalliset lait. · Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston alueellisen kattavuuden varmistamiseksi lisätään maahanmuuton ja ulkomaalaisten laittoman oleskelun torjumisen alalla toimivaa henkilöstöä. Luodaan kaikille hallintotasoille raportointi- ja analyysimekanismi vahvistamalla riskianalyysiyksikköä. · Jatketaan maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston rekisteröintiyksikköjen käyttöönottoa Transnistrian hallinnollisella rajalla. Tehdään yhteistyötä muiden lainvalvontaviranomaisten kanssa ja varmistetaan automaattinen tietojenvaihto. Asiakokonaisuus 2 / aihe 3 -
Turvapaikkapolitiikka (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset ·
Turvapaikkalainsäädännön tosiasiallinen
täytäntöönpano, mukaan lukien asianmukaisen infrastruktuurin luominen ja
turvapaikkapolitiikasta vastaavien tahojen vahvistaminen (henkilöstön ja
rahoituksen osalta), erityisesti turvapaikkamenettelyjen, turvapaikanhakijoiden
vastaanottamisen ja heidän oikeuksiensa suojelun alalla sekä pakolaisten
kotouttaminen ja lainsäädännön mukaisten matka-asiakirjojen saannin
varmistaminen kansainvälistä suojelua saaville henkilöille Pakolaisten suojelua koskeva Moldovan
tasavallan lainsäädäntö on suurelta osin kansainvälisten ja EU:n normien
mukainen. Turvapaikkalaki sisältää tarvittavan institutionaalisen kehyksen sekä
oikeudelliset menettelyt ja periaatteet. Lain täytäntöönpano on ollut
tyydyttävää. Pakolaisaseman määrittelymenettelyn laatu on hyvä ja sitä
parannetaan edelleen. Menettelyyn pääsy taataan lainsäädännössä ja sitä
toteutetaan käytännössä. UNHCR:llä on täydet oikeudet pitää yhteyttä
asianomaisiin henkilöihin ja hyvät suhteet turvapaikkaviranomaisiin ja
rajapoliisiin. Palauttamiskiellon periaatetta noudatetaan tosiasiallisesti.
Pakolaisaseman määrittelyn laadun katsotaan olevan hyvä ja sitä parannetaan
entisestään. Vuonna 2012 pakolaisasema myönnettiin 19 henkilölle ja
humanitaarinen suojelu 45 henkilölle. Päätösten kokonaismäärä oli 119, mikä
tarkoittaa, että suojelu myönnettiin yli puolelle hakijoista. Niiden viiden
maan joukossa, joissa suojeluun johtaneiden hakemusten osuus on suuri, ovat
myös Armenia, Afganistan, Kirgisia ja Venäjä. Edellä mainittujen lukujen
perusteella voidaan päätellä, että päätökset perustuvat alkuperämaita koskeviin
objektiivisiin ja ajantasaisiin tietoihin ja että suojelua myönnetään juuri
niille henkilöille, jotka ovat kansainvälisen suojelun tarpeessa.
Alkuperämaatietojen järjestelmää on kuitenkin vielä vahvistettava ja siihen on
palkattava lisää henkilöstöä. Ensimmäisen oikeusasteen[23]
päätökset kumotaan erittäin harvoin ylemmässä oikeusasteessa: vuonna 2012
kaikki päätökset pysyivät voimassa. Turvapaikka- ja kotouttamisosaston alainen
viiden työntekijän yksikkö vastaa kansainväliseen suojeluun liittyvistä ja
turvapaikkamenettelyistä. Työntekijöiden nykyisen määrän katsotaan riittävän,
koska turvapaikkahakemusten määrä on edelleen suhteellisen vähäinen (177
hakemusta vuonna 2012 ja 72 vuonna 2011), ja perusteellisiin kuulusteluihin ja
päätöksentekoon jää näin ollen riittävästi aikaa. Turvapaikka- ja
kotouttamisosaston tiloissa on hyvin varustettu kuulusteluhuone, jonka avulla
turvapaikanhakijoille varmistetaan asianmukainen yksityisyys. Raporttien mukaan
erityistä huomiota kiinnitetään heikoimmassa asemassa oleviin henkilöihin,
kuten alaikäisiin, kidutuksen uhreihin, traumatisoituneisiin henkilöihin,
väkivallan uhreihin ja mielenterveyshäiriöistä kärsiviin henkilöihin. Heitä
avustaa yleensä Memoria-kansalaisjärjestön edustaja. Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden
virastoon perustettiin uudelleenjärjestelyjen yhteydessä uusi neljän
työntekijän yksikkö, joka vastaa kansalaisuudettomiin henkilöihin liittyvistä
asioista ja tietojen kirjaamisesta. Yksikkö käsittelee kansalaisuudettomien
henkilöiden hakemuksia[24]
ja vastaa myös turvapaikanhakijoiden rekisteröinnistä. Lainsäädännön
tosiasiallinen noudattaminen taataan kyselylomakkeen, kuulustelumallin ja
ohjekirjan avulla. Helmikuusta 2012 alkaen on otettu vastaan 160 hakemusta ja
16 henkilölle on myönnetty kansalaisuudettoman henkilön asema. Ulkomaalaisten kotouttamista Moldovan
tasavallassa koskeva laki tuli voimaan 1. heinäkuuta 2012. Sosiokulttuurista
sopeutumisvalmennusta ja maan virallisen kielen opetusta varten on kehitetty
menetelmiä. Lisäksi on hyväksytty asetus vuokra-asuntojen järjestämisestä ja
siihen liittyvistä menettelyistä ja ehdoista kotouttamisohjelmiin
osallistuville ulkomaalaisille ja suojelua saaville ulkomaalaisille sekä
vastaanottokeskusta koskeva asetus. Lainsäädännössä taataan turvapaikanhakijoille
ja suojelua saaville henkilöille esteetön pääsy työmarkkinoille, oikeus saada
työttömyyskorvausta ja oikeus työttömyyttä ehkäiseviin toimenpiteisiin. Tältä
osin on toteutettu monia onnistuneita pilottihankkeita. Tämän arvioinnin
laatimisajankohtana pakolaiset eivät edelleenkään voineet saada
matkustusasiakirjoja Moldovan tasavallan alueen ulkopuolelle matkustamista
varten. Henkilöasiakirjojen ja biometristen passien myöntämistä koskeneessa
tarjouksessa ilmenneiden ongelmien vuoksi kyseisten asiakirjojen on määrä olla
saatavilla vasta viimeistään syyskuussa 2013. Hallitus hyväksyi
turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskusta koskevan asetuksen 28. joulukuuta
2012. Vastaanottokeskus on perustettu syyskuussa 2010, ja sen ylläpitäminen ja
työntekijöiden palkat rahoitetaan valtion talousarviosta. Helmikuun 15. päivänä
2013 vastaanottokeskuksessa asui 18 turvapaikanhakijaa, kaksi humanitaarista
suojelua saavaa henkilöä ja yksi pakolaisaseman saanut henkilö.
Sosiaalityöntekijät, oikeudelliset neuvonantajat ja UNHCR:n edustajat voivat
käydä keskuksessa milloin tahansa. Olosuhteet keskuksessa ja keskuksen yleinen
laatu ovat periaatteessa hyvät, vaikka työntekijöitä on liian vähän ja rahoitus
on riittämätön. Arvio asiakokonaisuudesta 2 / aihe 3 – Turvapaikkapolitiikka Turvapaikkalakia pannaan asianmukaisesti täytäntöön, ja pakolaisaseman määritysmenettelyn laatu on hyvä ja sitä parannetaan edelleen. Moldovan tasavalta on kehittänyt esimerkillisen menettelyn kansalaisuudettomuuden määritystä varten. Kotouttamisen alalla on edistytty merkittävästi. Vaadittavat lisätoimet: · Sisällytetään keskitetyt asiointipisteet turvapaikkalain 52 artiklassa olevaan turvapaikkahakemusten vastaanottamisen osalta toimivaltaisten viranomaisten luetteloon. · Annetaan poliisille ja rajapoliisille jatkuvaa turvapaikka-aiheista koulutusta. Varmistetaan oikeuslaitoksessa tarvittava turvapaikka-asioita koskeva asiantuntemus esimerkiksi perustamalla erityistuomioistuimia tai tuomarien erikoistumisen avulla. · Jatketaan alkuperämaatietojen hallintaan liittyvien menetelmien kehittämistä ja varmistetaan ajantasaisten alkuperämaatietoja koskevien aihekohtaisten ohjeiden saatavuus. · Lisätään rahoitusta valtion tukemille kotouttamistoimenpiteille ja kehitetään eettinen säännöstö vastaanottokeskuksen (vastaanottokeskusten) henkilöstölle. Yleisarvio asiakokonaisuudesta 2 Komissio katsoo, että Moldovan tasavalta täyttää suurelta osin asiakokonaisuudessa 2 asetetut toisen vaiheen edellytykset. Joidenkin suositusten täytäntöönpanoa on vielä jatkettava edellä kuvatulla tavalla. Asiakokonaisuus 3: Yleinen järjestys ja
turvallisuus Asiakokonaisuus 3 / aihe 1 –
Järjestäytyneen rikollisuuden, terrorismin ja lahjonnan ehkäiseminen ja
torjunta (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset ·
Järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä ja
torjuntaa koskevan strategian ja toimintasuunnitelman täytäntöönpano, mukaan
lukien asianomaisten viranomaisten välinen tehokas koordinointi, ja tehokkaan
tutkinnan ja syytetoimien suorittaminen sekä rikoksen tuottaman hyödyn
menetetyksi tuomitseminen Vuodesta 2011 alkaen on toteutettu monia
toimia järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan
kansallisen strategian täytäntöönpanemiseksi. Järjestäytyneen rikollisuuden
ehkäisemis- ja torjuntatoimien koordinoinnista vastaava kansallinen neuvosto
perustettiin 4. toukokuuta 2012. Neuvosto on osastojen välinen kollegiaalinen
elin, jonka tavoitteena on varmistaa valtionhallinnon viranomaisten välinen
tehokas yhteistyö ja järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä ja torjumista
koskevien toimien koordinointi. Kesäkuun 8. päivänä 2012 hyväksyttiin
etenemissuunnitelma, joka koskee loka- ja marraskuussa 2011 tehtyihin EU:n
arviointikäynteihin perustuvien suositusten täytäntöönpanoa. Suositukset
koskevat erityistutkintatoimia ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa.
Valtakunnansyytäjänvirasto on perustanut järjestäytyneen rikollisuuden
ehkäisemis- ja torjuntatoimien koordinoinnista vastaavan kansallisen neuvoston.
Vuoden 2012 aikana 49 rikollisryhmää syyllistyi 70 rikokseen. Rikollisryhmillä
oli yhteensä 229 aktiivista jäsentä, ja kuusi ryhmistä toimi kansainvälisellä
tasolla. Käytännössä on havaittu, että kansalaiset ilmoittavat aiempaa useammin
lainvastaisuuksista, tietoja kirjataan paremmin ja että tiukka kurinalaisuus
estää rikosten ja rikkomusten salaamisen. Strategian ja toimintasuunnitelman
täytäntöönpanon ohella sisäministeriössä toteutettiin merkittävä uudistus, joka
saatiin valmiiksi 5. maaliskuuta 2013. Uudistuksen pääperiaatteet ja
-tavoitteet ovat lainvalvontaviranomaisten toiminnan epäpolitisointi,
karabinieeriosaston siirtäminen puolustusvoimilta siviiliviranomaisille,
lainvalvontaviranomaisten läsnäolon lisääminen koko maassa parantamalla
poliisiyksikköjen sijoittamisen koordinointia, eri poliisiosastojen välisen
yhdenmukaistamisen ja koordinoinnin parantaminen tehtävien päällekkäisyyden ja
kaksinkertaisen työn välttämiseksi sekä suuriin ja vakaviin rikoksiin
reagoinnin tehostaminen parantamalla rikostutkinnan ja syyttäjäviranomaisten
erikoisasiantuntemusta. Sisäministeriön uudistuksen myötä otettiin käyttöön
kaksi uutta nykyään sovellettavaa toimintaperiaatetta: poliisiyksikköjen
erikoistuminen vakavaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen sekä tiedusteluun
perustuva poliisitoiminta. Poliisiosastoon on perustettu analyysiyksikkö, ja
siinä työskentelee viisi tiedonhankinta-analyytikkoa, joiden työvälineenä on I2
ja IT-analyysiväline Letizia. Uudistusta pidetään yleisesti erinomaisena
keinona erottaa päätöksenteko toimien täytäntöönpanosta. Ministeriön uusiin
poliisiin toimintaa koskeviin toimivaltuuksiin eivät enää kuulu
rikostutkintatehtävät, mikä vastaa parhaita EU:n ja kansainvälisiä normeja.
Uudistuksen ensimmäinen myönteinen tulos on, että hallitus on nimittänyt
sisäministeriön ehdottaman uuden poliisipäällikön. Sisäministeriön uudistuksen
yhteydessä myös karabinieerilaitoksessa on tehty uudelleenjärjestelyjä. Se on
siirretty puolustusvoimilta yleisen poliisin toiminnan tarkastusviraston
alaisuuteen. Myös rikosteknisten laboratorioiden
vahvistamiseksi on toteutettu toimenpiteitä. Marraskuun 29. päivänä 2012
annetulla määräyksellä nro 399 perustettiin osastojen välinen työryhmä
kehittämään DNA-tietokannan ja DNA-laboratorion perustamiseen ja hallinnointiin
vaadittavia lainsäädännöllisiä puitteita. Kesäkuussa 2013 sisäministeriö saa
itävaltalaisilta asiantuntijoilta tukea uuden DNA:ta koskevan lain laatimiseen.
Laitteisiin sekä tekniikan ja rikostekniikan alan henkilöstön koulutukseen
osoitetaan 2 miljoonaa euroa. Kaikki asiaan liittyvät kansainväliset yleissopimukset
on hyväksytty, ja nykyisen lainsäädäntökehyksen ja lainvalvonnan
institutionaalisten järjestelyjen voidaan yleisesti ottaen katsoa olevan EU:n
säännöstön ja parhaiden EU:n normien mukaisia, ja niiden täytäntöönpano on
edistynyt hyvin. Menetetyksi tuomitsemista koskevassa lainsäädännössä on
kuitenkin edelleen puutteita kansainvälisiin normeihin ja EU:n säännöstöön verrattuna.
Tällaiset puutteet liittyvät pääosin varojen jäädyttämisvaltuuksiin ja
kolmansille siirrettyjen varojen menetetyksi tuomitsemiseen. Moldovan tasavallan olisi vahvistettava
nykyisiä yritysten rekisteröintiä koskevia sääntöjä ja yritysten
rikosoikeudellista vastuuta koskevaa lainsäädäntöä, jotta
pöytälaatikkoyhtiöiden käyttämistä rikoksen tuottaman hyödyn pesuun ja
rikoksella hankittujen varojen kätkemiseen voitaisiin vähentää. Menetetyksi
tuomitsemista koskevien tilastojen mukaan menetetyiksi tuomittujen varojen
määrä on pieni suhteessa tuomioiden määrään. Moldovan viranomaisten olisi
käytettävä useammin valtuuksiaan tuomita varoja menetetyksi. Moldovan
tasavallan olisi perustettava varallisuuden takaisin hankinnasta vastaava
keskustoimisto, jonka avulla voitaisiin tehostaa sekä maan sisäisten että rajat
ylittävien rikosten tuottaman hyödyn tunnistamista ja jäljittämistä. Lisäksi
sen olisi alettava pikaisesti vaihtaa tietoja jäsenvaltioiden vastaavien
toimistojen kanssa. Arvio asiakokonaisuudesta 3 / aihe 1a – Järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin ehkäiseminen ja torjunta Sisäministeriön uudistuksen täytäntöönpano on suunniteltu ja aloitettu asianmukaisesti. Vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaavien lainvalvontaviranomaisten toimintaa koordinoidaan asianmukaisesti. Se on EU:n normien mukaista ja tuottaa tuloksia. Jotta uudistus olisi kestävä ja siitä saataisiin kaikki mahdollinen hyöty, on tehtävä lisää muutoksia ja investoitava teknisiin valmiuksiin. Vaadittavat lisätoimet: · Jatketaan strategisen tiedon analyysimallin kehittämistä poliisia varten tiedusteluun perustuvan poliisitoiminnan periaatteen mukaisesti. Pyritään entistä paremmin koordinoimaan partiointitoiminnan kansallisen tarkastusviraston alaisten yksikköjen partiointitehtäviä. Lakkautetaan turvallisuus- ja tiedustelupalvelun väliaikaiset tekniset tehtävät telekuuntelussa, koska tällaisten toimien toteuttamisen rikostutkinnallisiin tarkoituksiin olisi oltava yksinomaan lainvalvontaviranomaisten tehtävänä. · Vahvistetaan menetetyksi tuomitsemista koskevaa lainsäädäntöä, perustetaan varallisuuden takaisin hankinnasta vastaava toimisto, lisätään oikeushenkilöiden avoimuutta ja käytetään järjestelmällisesti valtuuksia varojen tuomitsemiseen menetetyiksi. ·
Ihmiskaupan estämistä koskevan lainsäädännön ja
siihen liittyvän kansallisen suunnitelman täytäntöönpano, mukaan lukien valtion
virastojen välinen tehokas koordinointi sekä ihmiskaupan uhrien ja erityisesti
lasten tehokas suojelu Moldovan tasavalta on kahden viime vuoden
aikana edistynyt merkittävästi ihmiskaupan torjuntaan liittyvän oikeudellisen
ja institutionaalisen kehyksen uudistamisessa. On selvää, että ihmiskaupan
vastaiset toimintalinjat ovat poliittisen asialistan kärjessä. Kansallisesta
toimintasuunnitelmasta vuosille 2010–2011 ja kansallisesta
toimintasuunnitelmasta vuosille 2012–2013 (vuodelle 2012 suunniteltujen toimien
osalta) toteutettiin täysimääräisesti 75 prosenttia ja osittain 11 prosenttia.
Useiden suunnitelman toimien toteuttamiseen saatiin myös kansainvälisten ja
kansalaisjärjestöjen tukea monien kansainvälisten ohjelmien puitteissa. Uusi
kuudes ihmiskauppaa koskeva toimintasuunnitelma laaditaan vuoden 2013
jälkipuoliskolla. Rajoilla havaittiin vuonna 2012 tilastojen mukaan[25] 18
ihmiskauppatapausta, joihin liittyi 35 henkilöä, kun vastaavat luvut vuonna
2010 olivat 10 tapausta ja 15 henkilöä sekä vuoden 2011 osalta 13 tapausta ja
29 henkilöä. Yli puolet tapauksista havaittiin Chişinaun lentokentällä.
Uhrit olivat yleensä nuoria tyttöjä, joita kaupattiin Yhdistyneisiin
arabiemiirikuntiin, Turkkiin, Pohjois-Kyprokseen ja Saudi-Arabiaan sekä hyvin
harvoin EU-maihin. Ihmiskauppaa koskevat lait ja asetukset ovat
alaan liittyvien kansainvälisten ja EU:n normien mukaisia. Moldova on
ratifioinut kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n vuoden
2000 yleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjan eli Palermon pöytäkirjan sekä
Varsovassa vuonna 2005 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen ihmiskaupan
vastaisesta toiminnasta, ja niitä myös pannaan täytäntöön. Ihmiskaupan
vastainen kansallinen järjestelmä perustuu tärkeimpien instituutioiden väliseen
yhteistyöhön, johon myös kansalaisyhteiskunta osallistuu. Siinä käytetään myös
ihmisoikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa, jossa uhrien tarpeet asetetaan
etusijalle. Kansainvälisen poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön alalla
on tehostettu toimia ja muun muassa käyty neuvotteluja kahdenvälisistä
sopimuksista joidenkin ihmiskaupan kohdemaiden kanssa. Ihmiskaupan
torjuntakeskus on sisäministeriön uudistuksen puitteissa siirretty kokonaan
yleisen poliisin toiminnan tarkastusviraston alaisuuteen ja sen johtajaksi on
nimitetty siviilihenkilö, jolla on laaja kokemus ihmiskaupan torjunnan alalta. Ihmiskaupan vastaisten politiikkojen käytännön
toteutuksessa on pyritty tulemaan toimeen myönnetyin resurssein, mutta ne
(taloudelliset ja henkilöresurssit) vaikuttavat riittämättömiä etenkin
hallitukselta vaadittavan perinpohjaisen sitoutumisen ja toiminnan pitkän
aikavälin kestävyyden valossa. Tältä osin hallitus pyrkii jatkuvasti saamaan
aikaan parannuksia. Valtio ei nykyisin pysty rahoittamaan kansalaisjärjestöjä
(voimassa olevan lainsäädännön vuoksi), mikä tietyssä määrin haittaa
täysipainoista yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa. Yksityisten
sosiaalipalvelujen tarjoajien julkista rahoitusta koskeva laki on kuitenkin
hyväksytty hiljattain. Tiedonkeruun osalta on todettava, että ihmiskauppaa koskevan
kansallisen tilastotietokannan laatiminen on edelleen kesken.
Lainvalvontaviranomaisilla on oma rikostutkintaa ja rikosoikeudenkäyntejä
koskeva tietokanta, ja työ- ja sosiaaliturvaministeriöllä on tietokanta apua
saaneista henkilöistä. Ihmiskaupan torjuntaa käsittelevän kansallisen komitean
pysyvä sihteeristö käynnisti hiljattain yhteistyössä IOM:n kanssa
pilottihankkeen tietojenkeruun yhdenmukaistamiseksi. Hallitus tiedostaa, että ihmiskauppa on
estettävä ja on sitoutunut sen estämiseen. Myös ihmiskauppaa koskeva
kansallinen neuvontajärjestelmä tarjoaa apua mahdollisille uhreille ja heikossa
asemassa oleville ryhmille. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että ihmiskaupan
estämistä tulkitaan jossain määrin suppeasti, vaikka siihen olisi kuuluttava
myös puuttuminen ihmiskaupan taustatekijöihin. Tässä yhteydessä hallitus pyrkii
ihmiskaupan estämisen alalla toimivien kansalaisjärjestöjen tuella parantamaan
heikossa asemassa olevien lasten suojelua parhaillaan käsiteltävänä olevan
lasten suojelua koskevan lakiehdotuksen avulla. Lapsia varten on rakennettu
erillisiä kuulusteluhuoneita, ja uhreille ja todistajille tarkoitettuja
erityisiä kuulemistiloja on määrä rakentaa koko maan kattavasti. Poliisille ja
terveys- ja sosiaalialan työntekijöille on laadittu ohjeita perheväkivaltatapausten
ratkaisemiseen. Lisäksi valtiovarainministeriö aikoo rahoittaa yleisölle
suunnattuja tiedotuskampanjoita vuonna 2013. Yleisölle suunnatut kampanjat
internet-rikosten vaaroista ja vakavuudesta jatkuvat elokuuhun 2013 saakka.
Niiden jälkeen pidetään lokakuussa 2013 ihmiskauppaa koskevien kampanjoiden
viikko ihmiskaupan vastaisen EU:n teemapäivän yhteydessä. Hallitus vaikuttaa olevan tiukasti sitoutunut
torjumaan virkamiesten lahjontaa ja osallistumista ihmiskauppatapauksiin.
Vuonna 2012 aloitettiin rikostutkinta 11:tä virkamieheksi katsottavaa henkilöä
vastaan. Heistä seitsemää vastaan aloitettiin oikeudenkäynti, yhden henkilön
kohdalla asia julistettiin salassa pidettäväksi ja kolmea henkilöä vastaan on
edelleen käynnissä rikostutkinta. Arvio asiakokonaisuudesta 3 / aihe 1b – Ihmiskaupan estäminen Kansallisen toimintasuunnitelman täytäntöönpano on johtanut merkittäviin parannuksiin. Ihmiskaupan vastaisen kansallisen järjestelmän rakenne perustuu eri tahojen yhteistyöhön, johon myös kansalaisyhteiskunta osallistuu. Hallituksen on osoitettava sitoutumisensa ihmiskaupan torjuntaan tähtäävien toimien täytäntöönpanoon lisäämällä rahoitusta ja henkilöresursseja. Vaadittavat lisätoimet: · Vahvistetaan ihmiskauppaa koskevaa kansallista tietokantaa, johon tallennetaan kaikilta lainvalvontaviranomaisilta sekä uhrien auttamisesta vastaavilta julkisilta ja yksityisiltä tahoilta saatavia tietoja. Kansallisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon osoitetaan riittävästi henkilö- ja taloudellisia resursseja. · Luodaan yhteys ihmiskaupan uhrien ja mahdollisten uhrien kansallisen suojelujärjestelmän ja kansallisen lastensuojelujärjestelmän välille. Perustetaan kansallinen rahasto uhreille tarjottavaa apua, suojelua ja korvauksia varten. · Jatketaan ihmiskaupan uhrien ja mahdollisten uhrien auttamista ja hoitamista koskevien vähimmäislaatuvaatimusten kehittämistä ja tunnustetaan sosiaalityöntekijöiden asema. Pannaan täytäntöön yksityisten sosiaalipalvelujen tarjoajien hyväksyntää koskeva laki ja asetus. ·
Lahjonnan ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan
lainsäädännön täytäntöönpano, riippumattoman lahjonnantorjuntaviraston
tehokkaan toiminnan varmistaminen, eettisten säännöstöjen laatiminen ja
lahjonnan torjuntaa koskevan koulutuksen kehittäminen erityisesti
lainvalvonnassa ja oikeuslaitoksessa työskenteleville virkamiehille Moldovan tasavalta on neljän viime vuoden
aikana edistynyt huomattavasti lahjonnan torjunnassa, ja hiljattain on saatu selville
useita korkean tason virkamiesten virka-aseman väärinkäyttötapauksia. Viimeaikaiset
tapahtumat Moldovan tasavallassa osoittavat, että lahjonnan torjuntaa
käsittelevien elinten välillinen poliittinen riippuvuus on uhka ammattimaiselle
ja puolueettomalle korkean tason virkamiehiin kohdistuvalle tutkinnalle.
Tutkintaa ei saisi käyttää väärin eikä siitä saisi tehdä poliittista asetta.
Lahjonnan torjuntaa käsittelevien elinten riippumattoman ja tehokkaan toiminnan
varmistamiseksi on otettava käyttöön asianmukaisia takeita. Johtotason
nimityksissä on noudatettava objektiivisia ja avoimia kriteerejä. Moldovan tasavalta hyväksyi heinäkuussa 2011
parlamentin päätöksellä lahjonnan torjuntaa koskevan kansallisen strategian
vuosille 2011–2015. Se on monitahoinen ja hyvin suunniteltu ohjelma-asiakirja.
Parlamentti hyväksyi helmikuussa 2012 strategian täytäntöönpanoa koskevan
toimintasuunnitelman vuosille 2012–2013[26]. Monet näistä toimenpiteistä ovat
viivästyneet tai jääneet kokonaan toteuttamatta, ja toteutettujen
toimenpiteiden vaikutukset eivät ole vielä havaittavissa. Keskeneräisten
toimenpiteiden arvioiduista toteuttamisajankohdista ei ole tietoja. Moldovan tasavalta on toteuttanut lahjonnan
ehkäisemisen alalla toimenpiteitä, joiden tavoitteena on parantaa julkisen
sektorin avoimuutta. Niillä pyritään myös vahvistamaan yleisön luottamusta
julkisiin laitoksiin, muuttamaan hallinnollista päätöksentekoa
ihmisläheisemmäksi ja vähentämään lahjonnalle altistumista. Osa näistä toimista
liittyy laajamittaiseen tiedon avoimuuden ohjelmaan, jonka kautta Moldovan
hallitus antaa avoimessa muodossa yleisön käyttöön erilaista julkista tietoa,
kuten talousarviota koskevia tietoja. Moldovan tasavalta on myös ottanut vuonna
2008 käyttöön säädösten laatijoiden velvollisuuden julkaista säädökset
verkossa, jotta kansalaiset voivat kommentoida niitä julkisesti. Lahjonnan torjuntaa käsittelevällä
kansallisella keskuksella on merkittäviä valtuuksia lahjonnan ehkäisemisessä,
ja Moldovan hallintoelimet ovat alkaneet toteuttaa lahjomattomuussuunnitelmia
kuhunkin elimeen kohdistuvien lahjontariskien arvioinnin perusteella[27]. Keskus
myös tarjoaa hallituksen tai parlamentin pyynnöstä säädösluonnoksia koskevaa
lahjonnan torjunnan asiantuntemusta. Lahjonnan torjumisen alan toimivalta on jaettu
lahjonnan torjuntaa käsittelevän kansallisen keskuksen ja lahjonnan torjuntaan
erikoistuneen syyttäjänviraston kesken. Keskuksen työntekijät suorittavat
suurimman osan tutkintatyöstä, ja syyttäjänviraston syyttäjä johtaa ja valvoo
niiden toimintaa. Lisäksi syyttäjä vastaa lupien myöntämisestä ja
tuomioistuimen päätösten hakemisesta tutkintavaiheen aikana. Keskuksessa
tehtiin vuonna 2012 uudelleenjärjestelyjä ja se siirrettiin hallituksen
alaisuudesta parlamentin alaisuuteen[28].
Toukokuussa 2013 se palautettiin kuitenkin hallituksen alaisuuteen. Lahjonnan torjuntaa käsittelevää kansallista
keskusta koskevassa lainsäädännössä säädetään elämäntapatarkastuksista[29] ja
lahjomattomuustestauksista. Moldovan viranomaiset harkitsevat niiden
mahdollista käyttämistä muualla julkishallinnossa. Ristiriitaisuudet voivat
olla merkkinä ongelmista ja saattavat johtaa seuraamuksiin, kuten
irtisanomiseen. Elämäntapojen tarkastamiseen käytettäviä menettelyjä
määritellään parhaillaan. Tällä hetkellä vain tiedustelu- ja
turvallisuuspalvelulla on tekniset valmiudet puhelinkuunteluun. Keskus voi
kuunnella puhelinkuuntelun kohteena olevia keskusteluja reaaliaikaisesti sekä
tehdä niistä sanatarkat selostukset ja nauhoittaa ne syyttäjiä varten.
Talousrikostutkinta on Moldovan tasavallan lainvalvontaviranomaisten heikko
kohta. Tutkintaviranomaisilta puuttuu perinpohjaista erikoisosaamista
talousrikostutkinnasta, mikä vaikeuttaa merkittävästi tutkintaa ja viime
kädessä myös varallisuuden takaisin hankkimista syyllisiksi todetuilta
vastaajilta. Syytesuojan poistaminen tuomareilta lahjontaa
koskevassa rikostutkinnassa (324 ja 326 artikla) on tärkeä askel oikeaan
suuntaan. Vastaavia toimenpiteitä olisi harkittava muidenkin syytesuojan
piiriin kuuluvien virkamiesryhmien osalta. Vuonna 2011 annettiin 314 lahjontaa koskevaa
päätöstä, mutta vain harvat niistä koskivat korkean tason virkamiehiä. Niissä
annettiin 213 langettavaa ja 18 vapauttavaa tuomiota. Syyte jätettiin
nostamatta 83 tapauksessa. Vuonna 2012 annettiin 293 päätöstä, joista 197 oli
langettavia tuomioita, 27 vapauttavia tuomioita ja 69 syytteen nostamatta
jättämistä koskevia päätöksiä. Ehdoton vankeusrangaistus määrättiin vuonna 2012
vain 17 tapauksessa. Muut tuomiot olivat sakkorangaistuksia, ehdollisia
vankeusrangaistuksia tai julkisella sektorilla työskentelyä koskevia kieltoja.
Toimet eivät tältä osin ole tyydyttäviä. Tuomioistuinten rikoksentekijöille
määräämät seuraamukset ovat liian lieviä. Lahjonnan torjuntaa käsittelevä
kansallinen keskus on tilannut tutkimuksen, jossa analysoidaan annettujen
rangaistusten ankaruutta kaikissa tuomioistuimissa käsitellyissä lahjontatapauksissa
MIAPAC-hankkeen[30]
tuella. Moldovan oikeuslaitoksessa olisi myös suositeltavaa käydä keskusteluja
siitä, millaisilla seuraamuskäytännöillä (rangaistusasteikolla) voitaisiin
varmistaa, että lahjontatapauksiin sovellettavilla seuraamuksilla on ennaltaehkäisevä
vaikutus. Viranomaisten lahjomattomuutta valvova
kansallinen lautakunta on itsenäinen julkinen viranomainen, joka on riippumaton
muista hallintoelimistä, yhteisöistä ja yksityishenkilöistä. Parlamentti
nimittää sen jäsenet viideksi vuodeksi kerrallaan. Lautakunta käsittelee
varallisuutta, etuja ja jääviyttä koskevia ilmoituksia. Sen perustamista
koskeva laki tuli voimaan 1. maaliskuuta 2012, mutta se aloitti toimintansa
vasta 1. maaliskuuta 2013. Lautakunnan 21 toimesta on täytetty 12. Lautakunta valvoo
kaikkia korkea-arvoisia virkamiehiä, syyttäjiä, tuomareita, julkisten alojen
työntekijöitä ja muita johtotehtävissä toimivia henkilöitä eli yhteensä noin
25 000 virkamiestä. Sen resurssit ovat vähäiset ohjelmistojen ja teknisten
valmiuksien osalta. Koska se on perustettu vasta hiljattain, sen toteuttamasta
varallisuutta, etuja ja jääviyttä koskevien ilmoitusten valvonnasta ei ole
vielä saatu tuloksia. Hiljattain hyväksytyllä lailla
kaksinkertaistettiin lahjonnan torjuntaa käsittelevän kansallisen keskuksen
työntekijöiden palkat (alkupalkka 500 euroa, joka vastaa korkeimman oikeuden
tuomarin tai ylimmän syyttäjäviranomaisen sijaisen palkkaa). Tämän vuoksi voi
olla tarpeen kaksinkertaistaa myös lahjonnan torjunnan alalla toimivien
syyttäjien palkat järjestelmän tasapainon takaamiseksi. Lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä,
jäljempänä ’GRECO’, teki arvioinnin Moldovan tasavallasta ja antoi 17
suosituista, joista yhdeksän liittyy puoluerahoitukseen ja kahdeksan lahjonnan
kriminalisointiin. GRECO:n raportissa todetaan, että kaikkien suositusten
noudattamiseksi on tehty paljon työtä. Niiden noudattamiseen liittyvää
lainsäädäntöä ei toistaiseksi ole annettu. Keskusvaalilautakunnan[31]
perustama työryhmä on kuitenkin laatinut lakiehdotuksen, josta se on käynyt julkista
keskustelua ja joka on nyt hyväksyttävänä. Tuomarien syytesuojan poistaminen
lahjontaa koskevassa rikostutkinnassa (324 ja 326 artikla) on tärkeä askel
oikeaan suuntaan. Vastaavia toimenpiteitä olisi harkittava kaikkien muiden
syytesuojan piiriin kuuluvien ryhmien osalta. Arvio asiakokonaisuudesta 3 / aihe 1c – Lahjonnan ehkäiseminen ja torjunta Lahjonnan torjuntaa käsittelevän kansallisen keskuksen ja lahjonnan torjuntaan erikoistuneen syyttäjänviraston vahvistamisen ja viranomaisten lahjomattomuutta valvovan kansallisen lautakunnan toiminnan aloittamisen osalta on toteutettu mahdollisuuksia edistäviä toimenpiteitä. Vahvoja suojatoimia, riittävää rahoitusta ja uusia toimenpiteitä valmiuksien parantamiseksi tarvitaan edelleen, jotta varmistettaisiin kaikkien lahjonnan torjunnasta vastaavien viranomaisten ehdoton poliittinen riippumattomuus. Vaadittavat lisätoimet: · Lahjonnan torjunnasta vastaavien laitosten, syyttäjälaitoksen ja korkeimman oikeuden keskeisille viroille perustetaan luotettava ja yksinomaan ammatillisiin ja objektiivisiin kriteereihin pohjautuva nimitysjärjestelmä, joka takaa toiminnan puolueettomuuden ja riippumattomuuden. Siirretään lahjonnan torjuntaan erikoistunut syyttäjänvirasto lahjonnan torjuntaa käsittelevän kansallisen keskuksen alaisuuteen ja rajataan sen toiminta koskemaan vain korkean tason lahjontaa. Parannetaan palkkausjärjestelmää ja lisätään työntekijöiden määrää kaikissa lahjonnan torjumisesta vastaavissa elimissä (lahjonnan torjuntaa käsittelevä kansallinen keskus, lahjonnan torjuntaan erikoistunut syyttäjänvirasto, viranomaisten lahjomattomuutta valvova kansallinen lautakunta). · Jatketaan varallisuusilmoitusten, perusteettoman varallisuuden ja eturistiriitojen valvontaa koskevan lainsäädännön ja siihen liittyvien käytäntöjen kehittämistä sekä lainvalvontaviranomaisten talousrikostutkintavalmiuksien kehittämistä. Pannaan täytäntöön EU:n parhaisiin käytäntöihin perustuvia viranomaismääräyksiä, jotka koskevat lahjonnan torjuntaa käsittelevän kansallisen keskuksen tekemiä elämäntapatarkastuksia, ja suunnitellaan yhteistyömekanismi lahjomattomuutta valvovan kansallisen lautakunnan kanssa tehtäviä yhteisiä elämäntapatarkastuksia varten. Arvioidaan kansainvälisten parhaiden käytäntöjen valossa niiden virkamiesten syytesuojaa, joilla se on vielä voimassa. Järjestetään tuomareille, syyttäjille ja lainvalvontaviranomaisille koulutusta telekuuntelua koskevista eurooppalaisista käytännöistä. ·
Rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen
torjuntaa koskevan lainsäädännön ja strategian täytäntöönpano sekä niihin
liittyvän rikoksella saatujen varojen menetetyksi tuomitsemista koskevan
lainsäädännön täytäntöönpano (myös rajat ylittävää rikollisuutta koskevien
näkökohtien osalta) Rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen
torjuntaa (AML/CFT) koskeva Moldovan tasavallan lainsäädäntö on varsin kattava
ja aukoton. Moldovan AML/CFT-järjestelmän toteuttamiseen osallistuu useita eri
tehtävissä toimivia hallintoviranomaisia, jotka hoitavat toimivaltaansa
kuuluvat asiat moitteettomasti. Eri hallintoelinten välisen koordinoinnin ja
yhteistyön taso on kansainvälisten normien perusteella hyvä. Vuonna 2012 Moldovan tasavalta hyväksyi ja pani täytäntöön useita
lakeja (pääomamarkkinoita koskeva laki, maksujärjestelmiä ja sähköistä rahaa
koskeva laki, erityistutkintatoimia koskeva laki), viranomaismääräyksiä (päätös
pankkialan ulkopuolisilla rahoitusmarkkinoilla toteutettavia
AML/CFT-toimenpiteitä koskevasta asetuksesta) sekä ohjeita ja suosituksia
niiden puutteiden korjaamiseksi, jotka mainittiin rahanpesun vastaisia toimenpiteitä
ja terrorismin rahoitusta arvioivan Euroopan neuvoston alaisen
asiantuntijakomitean (Moneyval) suorittaman kolmannen keskinäisen
arviointikierroksen raportissa. Rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen
kriminalisoinnissa olevia muutamia vähäisiä puutteita on vielä korjattava, ja
Moldovan viranomaiset ovat tältä osin valmistelleet parhaillaan käsiteltävänä
olevia muutoksia lainsäädäntöön. Nykyinen rikoksia koskeva sääntely on
kuitenkin rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) ja EU:n normien sekä
kansainvälisten yleissopimusten mukainen. Vuonna 2011 rahanpesun
selvittelykeskus (FIU) pani vireille 151 tapausta. Niistä neljässä tapauksessa
nostettiin syyte ja kahdessa tapauksessa annettiin langettava tuomio. Kaikkien hallintoelinten on määrä osallistua
aktiivisesti AML-CFT:tä koskevaan Moldovan parlamentin hyväksyttävänä olevaan
kansalliseen strategiaan 2013–2017. Kaikille asianomaisille elimille on
toimintasuunnitelmassa osoitettu erityistehtäviä ja velvoitteita ja asetettu
määräaikoja. Niitä koordinoi rahanpesun ehkäisemisestä ja torjumisesta vastaava
toimisto[32]
ja valvoo Moldovan parlamentin erityiskomitea. Moldovan AML/CFT-järjestelmään
osallistuvien rahoitusyhteisöjen valvonta ja ohjaus on järjestetty
tarkoituksenmukaisesti ja kansainvälisten normien mukaisesti. Niistä vastaavat
Moldovan valtionpankki, kansallinen rahoitusmarkkinakomitea ja rahanpesun
ehkäisemisestä ja torjumisesta vastaavaa virasto. Rahoitusyhteisöt noudattavat
moitteettomasti FATF:n ja EU:n normien mukaisia ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä,
jotka koskevat asiakkaan tuntemisvelvollisuutta, tunnistamistoimenpiteiden
parantamista, liikesuhteiden jatkuvuutta, poliittisesti vaikutusvaltaisia
henkilöitä, todellisia omistajia ja edunsaajia, sähköisiä varojen siirtoja,
tietojen säilyttämistä, koulutusta, sisäisiä menettelyjä ja toimintatapoja,
sääntöjen noudattamista valvovia yksiköitä ja ilmoituksia epäilyttävistä
liiketoimista. Joulukuussa 2012
annetussa Euroopan neuvoston alaisen Moneyval-komitean raportissa todetaan,
että Moldovan tasavalta on edistynyt tasaisesti asiakkaan
tuntemisvelvollisuutta ja raportointia koskevissa toimenpiteissä. Raportin perusteella Moldovan tasavaltaan alettiin joulukuussa 2012
soveltaa yksinkertaistettua seurantajärjestelmää. Arvio asiakokonaisuudesta 3 / aihe 1d – Rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen ehkäiseminen AML/CFT:tä koskeva lainsäädäntö on kattava, ja sitä pannaan asianmukaisesti täytäntöön. Asiaan liittyvien hallintoelinten välisen koordinoinnin ja yhteistyön taso on riittävä ja täyttää EU:n ja kansainväliset normit. Vaadittavat lisätoimet: · Jatketaan AML/CFT-järjestelmän seuraamusjärjestelyjen vahvistamista sekä kovennetaan rangaistuksia ja parannetaan menetetyksi tuomitsemista, jäädyttämistä ja takavarikointia koskevia järjestelyjä AML/CFT-järjestelmässä. Toteutetaan tiettyjä muita kuin rahoitusalan yrityksiä ja ammatinharjoittajia koskevia valvontatoimenpiteitä. Muutetaan rajatylittävä käteisrahaliikenne nykyisen EU:n lainsäädännön ja FATF:n normien mukaiseksi. · Jatketaan AML/CFT:tä koskevan kansallisen strategian 2013–2017 ja Moneyvalin suositteleman toimintasuunnitelman järjestelmällistä ja oikea-aikaista täytäntöönpanoa. ·
Kansallisen huumetorjuntastrategian ja siihen
liittyvän toimintasuunnitelman täytäntöönpano, huumausaineiden takavarikkoja ja
niihin liittyviä henkilöitä koskevien tietojen asettaminen saataville
rajanylityspaikoilla, huumausaineiden väärinkäytön torjunnan alan keskeisten
kansainvälisten elinten kanssa tehtävän yhteistyön ja tietojenvaihdon edelleen
kehittäminen Kansallista huumetorjuntastrategiaa 2011–2018
ja huumeiden torjuntaa koskevaa kansallista toimintasuunnitelmaa 2011–2013
pannaan täytäntöön EU:n normien mukaisesti. Huumeiden torjuntaa koskevaa uutta
kansallista toimintasuunnitelmaa 2014–2018 laaditaan parhaillaan. Huumeiden
käytön torjunta saa siinä yhtä suuren painoarvon kuin huumekaupan torjunta. Moldovan tasavalta liittyi Euroopan neuvoston
Pompidou-ryhmään huhtikuussa 2012 toimintasuunnitelmassa edellytetyllä tavalla.
Yhteistyö on sujunut hyvin sen jälkeen, kun Moldova allekirjoitti
yhteisymmärryspöytäkirjan Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön
seurantakeskuksen (EMCDDA:n) kanssa vuonna 2012. Vuonna 2011 perustettu kansallinen
huumetorjuntakomitea koordinoi hallintoelinten välistä yhteistyötä ja tekee
yhteistyötä valtiosta riippumattomien laitosten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa
kaikissa huumepolitiikkaan liittyvissä asioissa. Asianomaisten elinten välinen
yhteistyö ja koordinointi toimivat erittäin hyvin. Lautakunta soveltaa
tasapainoista toimintamallia, joka perustuu sekä kysynnän että tarjonnan
vähentämiseen. Sisäministeriön alaisen yleisen poliisin
toiminnan tarkastusviraston huumetorjuntaosaston ja ennaltaehkäisystä ja
hoidosta vastaavien laitosten välillä tehdään erittäin hyvää yhteistyötä.
Yhteistyö huumeiden käyttäjiä avustavien kansalaisjärjestöjen kanssa on
tyydyttävää, mutta siinä keskitytään enemmän HI-virukseen liittyviin toimiin
kuin huumeiden käytön ennaltaehkäisyyn ja haittojen vähentämiseen. Vuonna 2004
otettiin käyttöön korvaushoitoja, ja terveyskeskuksissa hoitolaitoksissa
jaetaan metadonia. Kaikki huumerikokset ja huumeisiin liittyvät
rikkomukset ilmoitetaan ja rekisteröidään sisäministeriön perustamaan
automaattiseen integroituun tietojärjestelmään. Siihen kirjataan rikkomukset,
rikosasiat ja rikkomuksiin syyllistyneet henkilöt. Moldovassa on toteutettu
tuloksellisesti useita huumetorjuntaoperaatioita. Vuonna 2012 rekisteröitiin
1 457 huumeisiin liittyvää rikkomusta ja kirjattiin kahdeksan laittomaan
huumausainekauppaan syyllistynyttä rikollisryhmää. Huumausaineita takavarikoitiin
304,89 kiloa vuonna 2012. Aluetasolla on käytössä rikosteknisiä
perusvalmiuksia, mutta takavarikoiduista aineista ei pystytä alustavastikaan
tutkimaan, onko niissä huumeita. Analyyseihin on siksi käytettävä ulkopuolisia
rikosteknisiä laboratorioita, mikä vie runsaasti aikaa ja on tehotonta. Moldovan tasavallassa ei ole merkittävästi
huumekauppaa eikä huumeiden tuotantoa. Maata käytetään kuitenkin
kauttakulkumaana Länsi-Eurooppaan suunnatuille huumeille. Huumeiden torjunnassa
on ollut pulaa torjuntaan erikoistuneista poliiseista ja asianmukaisista
laitteista. Hallitus toteuttaa päättäväisesti toimenpiteitä tilanteen
korjaamiseksi käynnissä olevan poliisilaitoksen uudistamisen puitteissa. Se
aikoo palkata lisää työntekijöitä sisäministeriön huumetorjuntaosaston
huumeiden torjuntaa käsitteleviin erikoisyksikköihin ja toteuttaa niissä
uudelleenjärjestelyjä. Yksi huumetorjuntaosaston suurimmista
haasteista on viime vuosina ollut kannabiksen viljelyn torjuminen. Myös
synteettiset kannabinoidit ja synteettiset katinonit ovat muodostuneet
kasvavaksi ongelmaksi vuonna 2012. Synteettisten huumeiden ilmoitetaan olevan
melko yleisiä (amfetamiinit, metamfetamiinit, synteettinen kannabinoli ja eräät
synteettiset analgeetit, kuten tramadoli, ovat saatujen tietojen mukaan
halpoja, ja niitä voi hankkia kohtuullisen helposti.) Sisäministeriö on tämän
suuntauksen vuoksi pyytänyt hallitusta lisäämään useita näistä synteettisistä
aineista kiellettyjen aineiden viralliseen luetteloon. Sekakäyttö (useiden eri
huumeiden tai huumeiden ja alkoholin sekä muiden päihteiden samanaikainen
käyttö) on myös yleistymässä. Arvio asiakokonaisuudesta 3 / aihe 1e – Huumeiden torjuntapolitiikan täytäntöönpano Huumeiden torjuntaa koskeva kansallinen toimintasuunnitelma 2011–2013 ja siihen liittyvä institutionaalinen kehys on pantu asianmukaisesti täytäntöön, ja viranomaisyhteistyön taso on hyvä. Kansallinen huumetorjuntakomitea toimii moitteettomasti. Sisäministeriön alainen huumetorjuntaosasto on organisoitu hyvin ja on hiljattain parantanut huomattavasti analysointivalmiuksiaan operatiivisella tasolla. Kansalaisjärjestöjen olisi entistä vahvemmin osallistuttava huumeiden kysynnän ja haittojen vähentämiseen liittyviin toimiin. Vaadittavat lisätoimet: · Jatketaan toimia poliisin varustamiseksi sellaisin teknisin välinein, joilla poliisit voivat tunnistaa operaatioiden aikana löydettyjä aineita. · Varmistetaan, että huumeiden väärinkäytön torjuntaan ja hoitoon osallistuvat kansalaisjärjestöt jatkavat toimintaansa. ·
YK:n ja Euroopan neuvoston asiaan liittyvien
yleissopimusten sekä GRECO:n suositusten täytäntöönpano edellä mainituilla
aloilla Järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä ja
torjuntaa koskeva laki ja strategia ovat kaikilta osin kansainvälisen
järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen ja sen
lisäpöytäkirjojen määräysten mukaisia. (b) Vaikutustenarvioinnissa esitetyt suositukset ·
Ehkäistään ja torjutaan korruptiota kaikilla
tasoilla ja kaikilla aloilla. Pantu osittain täytäntöön – ks. viisumivapautta
koskevan toimintasuunnitelman edellytyksiä koskeva kohta. Lahjonnan ja siihen
liittyvien rikosten tutkintaa varten on lisäksi kehitetty käytännön opas. Sen
laatimista on tuettu hankkeessa, jossa käsitellään lahjonnan, rahanpesun ja
terrorismin rahoittamisen torjuntaa Moldovan tasavallassa. Opas on tarkoitettu
lahjonnan torjuntaa käsitteleville syyttäjille ja tutkintaviranomaisille
lahjonnan torjuntaa käsittelevässä syyttäjänvirastossa, lahjonnan torjuntaa
käsittelevässä kansallisessa keskuksessa, sisäministeriössä sekä turvallisuus-
ja tiedustelupalvelussa. ·
Parannetaan rikollisia ja järjestäytyneitä
rikollisryhmiä koskevien tietojen keruuta kansallisella tasolla muun muassa
luomalla kansallisia tietokantoja ja/tai parantamalla niitä. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 17, 18 ja 24
olevat viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. ·
Pyritään parantamaan edelleen indikaattoreita ja
rikoksia koskevien tietojen keruuta kaikilla rikollisuuden aloilla. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 17, 18 ja 24 olevat
viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. ·
Toteutetaan korruption vastaisia toimia
kiireellisesti kaikilla aloilla, myös suhteessa laajempiin oikeusvaltioon
liittyviin näkökohtiin. Kansallisilla viranomaisilla olisi oltava valmiudet torjua
korruptiota kaikilla tasoilla (keskus-, alue-, paikallis- ja alakohtaisella
tasolla); erityistä huomiota olisi kiinnitettävä lainvalvonta- ja
tulliviranomaisiin. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 19–22 olevat
viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. ·
Varmistetaan ihmiskaupan todistajien tehokas
suojelu ja parannetaan entisestään ihmiskaupan uhreille annettavaa suojelua,
apua ja tukea. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 18 ja 19 olevat
viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. ·
Varojen menetetyksi tuomitsemista koskevista
menettelyistä on sovittava Moldovan viranomaisten kanssa, jotta olisi
mahdollista saada takaisin varastettu omaisuus tai siitä saatu voitto ja
pienentää järjestäytyneiden rikollisryhmien taloudellista vahvuutta ja siten
helpottaa niiden hajottamista. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 17, 22 ja 23
olevat viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. Asiakokonaisuus 3 / aihe 2 –
Rikosoikeudellinen yhteistyö (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset ·
Rikosoikeudellista yhteistyötä koskevien
kansainvälisten yleissopimusten (erityisesti Euroopan neuvoston
yleissopimusten) täytäntöönpano Moldovan tasavallalla on kattava ja
ajantasainen kansainvälistä rikosoikeudellista yhteistyötä koskeva
lainsäädäntö. Laki Euroopan neuvoston yleissopimukseen keskinäisestä
oikeusavusta rikosasioissa liitetyn toisen lisäpöytäkirjan ratifioinnista
annettiin 26. joulukuuta 2012. Tämä kehys koostuu monista kansainvälisistä,
alueellisista ja kansallisista välineistä. Se mahdollistaa rikosoikeudellisen
yhteistyön asianmukaisen pyytämisen ja tarjoamisen EU:n normien mukaisesti.
Lainsäädäntökehys kattaa perinteiset yhteistyön alat, kuten luovuttamisen,
virka-apupyynnöt, rikosoikeudellisen menettelyn siirtämisen ja
vastaanottaminen, ulkomaisten rikostuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa
koskevat pyynnöt sekä tuomittujen henkilöiden siirtämistä koskevat pyynnöt.
Kehykseen kuuluu myös säännöksiä, jotka koskevat tehokkaiden
tutkintavälineiden, kuten videoneuvotteluna toteutettavien kuulemisten, rajat
ylittävän tarkkailun, valvottujen toimitusten, peitetoiminnan ja yhteisten
tutkintaryhmien käyttämistä. Lainsäädäntökehys on näin ollen riittävän vahva,
jotta sen avulla voidaan täyttää yhteistyön lisäämisen tarve vakavimpien
rikosten, kuten terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden, huumekaupan,
ihmiskaupan, lahjonnan, tietoverkkorikollisuuden ja rahanpesun, torjunnassa. Moldovan tasavallan
valtakunnansyyttäjänviraston edustaja on vuodesta 2012 alkaen osallistunut
Euroopan neuvoston rikosoikeudellisten sopimusten komitean täysistuntoihin. Kansainvälistä yhteistyötä koskevat saapuvat
ja lähtevät pyynnöt kulkevat keskusviranomaisten eli
valtakunnansyyttäjänviraston ja oikeusministeriön kautta rikosprosessilaissa
vahvistettujen sääntöjen mukaisesti riippuen siitä, onko asian käsittely
rikostutkintavaiheessa vai onko siitä annettu langettava tuomio oikeudenkäynnin
päätteeksi. Kumpikin viranomainen suorittaa tehtävänsä
muiden kansallisten ja kansainvälisten elinten kanssa yhteensovitetusti. Niillä
ja etenkin tuomioistuimilla on riittävästi henkilöstöä, koska tutkintatuomarien
määrää lisättiin useilla ylimmän tuomarineuvoston alkuvuonna 2013 antamilla
päätöksillä. Tarvittavan koulutuksen antamiseen kiinnitetään yhä enemmän
huomiota, ja pyrkimykset siihen myönnettävien budjettivarojen lisäämiseksi
jatkuvat. Saatavilla olevien tilastotietojen mukaan sekä
valtakunnansyyttäjänviraston että oikeusministeriön yksiköitä pyydetään
säännöllisesti käsittelemään huomattavaa määrää kansainvälistä oikeudellista
yhteistyötä koskevia pyyntöjä. Moldovan tasavalta esittää luovuttamista ja
rikosoikeudellisen menettelyn kohteena olevien rikosasioiden vastaanottamista
tai siirtämistä koskevia pyyntöjä enemmän kuin se vastaanottaa niitä.
Vuosina 2009–2012 valtakunnansyyttäjänvirastoa pyydettiin käsittelemään
vuosittain keskimäärin 227 lähtevää luovutuspyyntöä ja vain 27 saapuvaa
luovutuspyyntöä. Se käsitteli keskimäärin 31 rikosoikeudellisen menettelyn
kohteena olevan rikosasian vastaanottamista koskevaa (saapuvaa) pyyntöä ja 11
rikosoikeudellisen menettelyn kohteena olevan rikosasian siirtämistä koskevaa
(lähtevää) pyyntöä. Virka-apupyyntöjä Moldovan tasavalta sen sijaan
vastaanottaa enemmän kuin lähettää. Valtakunnansyyttäjänvirasto käsitteli edellä
mainittuna aikana keskimäärin 494 saapuvaa pyyntöä ja 388 lähtevää pyyntöä
vuodessa. Myös oikeusministeriötä pyydetään jatkuvasti
käsittelemään pyyntöjä, vaikkakin harvemmin kuin valtakunnansyyttäjänvirastoa.
Vuosina 2012–2013 oikeusministeriö käsitteli 71 lähtevää ja 12 saapuvaa luovuttamista
koskevaa pyyntöä. Oikeusministeriö käsitteli 14 rikosoikeudellisen
menettelyn kohteena olevan rikosasian vastaanottamista koskevaa (saapuvaa)
pyyntöä eikä yhtään rikosoikeudellisen menettelyn kohteena olevan rikosasian
siirtämistä koskevaa (lähtevää) pyyntöä. Virka-apupyyntöjen osalta
oikeusministeriössä on saatavilla vain yhteismäärä eli yhteensä 1 068
yksityis- ja rikosoikeudellisia asioita koskevaa saapuvaa ja lähtevää pyyntöä.
Rikosoikeudellisten asioiden osuus on vähän suurempi kuin
yksityisoikeudellisten. Oikeusministeriö vastaa lisäksi yksinään
rikostuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa sekä tuomittujen henkilöiden
siirtämistä koskevien pyyntöjen käsittelemisestä.
Oikeusministeriö käsitteli vuosina 2012–2013 16 saapuvaa ja 12 lähtevää
rikostuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevaa pyyntöä. Lisäksi se
käsitteli 390 pyyntöä, jotka koskivat tuomittujen henkilöiden siirtämistä
Moldovan tasavaltaan ja 21 pyyntöä, jotka koskivat tuomittujen henkilöiden
siirtämistä ulkomaille. Luovuttamista koskevista tilastosta käy ilmi,
että valtakunnansyyttäjänvirasto käsittelee enemmän luovuttamispyyntöjä kuin
oikeusministeriö. Tämä ero johtuu siitä, että tutkintavaiheessa olevia
tapauksia koskevia pyyntöjä on paljon enemmän kuin oikeudenkäyntivaiheessa
olevia tapauksia koskevia pyyntöjä (ks. edellä käsitelty toimivaltajako). Sekä valtakunnansyyttäjänvirasto että
oikeusministeriö hylkäsivät vähäisen määrän luovuttamista koskevia saapuvia
pyyntöjä. Valtakunnansyyttäjänvirasto hylkäsi vuosina 2009–2012 vain 15
pyyntöä oikeudellisin perustein. Hylkäämisen syynä oli useimmiten se, että
pyynnön kohteena olevilla henkilöillä oli Moldovan tasavallan kansalaisuus, tai
vanhentumisajan umpeutuminen. Oikeusministeriö hylkäsi vuosina 2012–2013
lainsäädännöllisin perustein vain yhden pyynnön. Kyseisessä tapauksessa pyynnön
kohteena oleva henkilö sai turvapaikan. Hylkäämisten vähäinen määrä voidaan
katsoa osoitukseksi siitä, että Moldovan tasavallan viranomaiset suhtautuvat
avoimesti kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön. Keskimääräinen käsittelyaika on tärkeä tulosindikaattori kansainvälisen oikeudellisen yhteistyön
tehokkuuden arvioinnissa. Sekä valtakunnansyyttäjänviraston että
oikeusministeriön tarvitsemat käsittelyajat[33]
vaikuttavat kohtuullisilta eivätkä ylitä EU:n keskiarvoa. ·
EU:n jäsenvaltioiden kanssa tehtävän tuomarien
ja syyttäjien rikosoikeudellisen yhteistyön toimivuuden korkea taso Valtaosa (noin kaksi kolmannesta) edellä
tarkoitetuista käsitellyistä pyynnöistä liittyi IVY-maihin ja vain vajaa
kolmannes EU:n jäsenvaltioihin. Moldovan tasavallan viranomaiset ovat
varmistaneet tehokkaan yhteistyön EU:n jäsenvaltioiden asianomaisten
viranomaisten kanssa. ·
Operatiivisen yhteistyösopimuksen tekeminen
Eurojustin kanssa Eurojust sai valmiiksi tietosuojaa Moldovan
tasavallassa koskevan arviointikertomuksen syksyllä 2012 ja ilmoitti
marraskuussa 2012 neuvostolle ehdotuksesta aloittaa viralliset neuvottelut
operatiivisen yhteistyösopimuksen tekemisestä 1. helmikuuta 2013. Ensimmäinen
neuvottelukierros järjestettiin 10. kesäkuuta 2013. Se onnistui hyvin, joten
neuvottelut voitaneen saada lähiaikoina päätökseen. (b) Vaikutustenarvioinnissa esitetyt suositukset ·
Vahvistetaan oikeuslaitosta, mukaan lukien
oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa, erityisesti keskinäinen oikeusapu. Moldovan tasavalta toteuttaa parhaillaan
oikeuslaitoksen kokonaisvaltaista uudistamista, joka perustuu strategiaan ja
toimintasuunnitelmaan vuosille 2011–2016 ja johon kuuluu merkittäviä
lainsäädännöllisiä ja institutionaalisia muutoksia. Syyskuussa 2012
perustettiin valtakunnansyyttäjänviraston uudistamisesta vastaava osasto. Ylin
syyttäjäneuvosto hyväksyi joulukuussa 2012 syyttäjänvirastojen strategisen
kehitysohjelman vuosille 2012–2014, ja sitä on alettu panna täytäntöön. Arvio asiakokonaisuudesta 3 / aihe 2 – Rikosoikeudellinen yhteistyö Moldovan tasavalta on luotettava ja aktiivinen kumppani kansainvälisessä oikeudellisessa yhteistyössä, ja saadut kokemukset osoittavat, että se suhtautuu varsin avoimesti yhteistyöhön EU:n jäsenvaltioiden ja muiden maiden kanssa. Vaadittavat lisätoimet: · Jatketaan kansainvälisiä asioita koskevan tuomareiden ja syyttäjien koulutuksen parantamista sekä siihen tarvittavan rahoituksen lisäämistä. · Jatketaan tilastojen kehittämistä ja kirjataan ne tarvittaessa sekä valtakunnansyyttäjänvirastoon että oikeusministeriöön käyttämällä yhteisesti määriteltyä sovellettavien parametrien luetteloa. Asiakokonaisuus
3 / aihe 3 – Lainvalvontayhteistyö (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset ·
Lainvalvontaviranomaisten yksiköiden
operatiivisten ja erityistutkintavalmiuksien korkea taso ja niiden
johdonmukainen ja tehokas käyttö rajatylittävän rikollisuuden torjuntaan Maaliskuussa 2013 valmiiksi saadun
sisäministeriön uudistamisen jälkeen poliisin kansalliseen rikostutkinnan
tarkastusvirastoon on kuulunut erikoisosastoja (vakavat rikokset,
järjestäytynyt rikollisuus, petokset, huumeet, erityistoimintayksikkö) ja kaksi
keskusta (ihmiskaupan keskus ja IT-keskus), joissa torjutaan saman
katto-organisaation alla vakavien rikosten ja järjestäytyneen rikollisuuden
toiminnan koko kirjoa. Kolmen alueellisen alaosaston avulla varmistetaan koko
Moldovan tasavallan alueen kattava toiminta. Alaosastot raportoivat
keskusosastoille ja suorittavat itsenäisesti tutkintatoimia. Uudistuksella saatiin aikaan oikeudellisia ja
teknisiä parannuksia poliisin yksikköjen ja syyttäjien väliseen yhteistyöhön.
Valtakunnansyyttäjänvirastoon perustettiin erikoisyksikkö, järjestäytyneen
rikollisuuden valvonta- ja tutkintajaosto. Sen tehtävät liittyvät syytetoimien
toteuttamiseen ja hallinnointiin järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvissä
rikosasioissa, syytteen esittämiseen tuomioistuimissa ja niiden erityisten
alaosastojen toiminnan koordinointiin, joiden tehtäviin kuuluu järjestäytyneen
rikollisuuden ehkäiseminen ja torjuminen. Lisäksi valtakunnansyyttäjänvirastoon
kuuluu ihmiskaupan torjunnasta vastaava jaosto ja tietoverkkorikollisuuden
torjunnasta vastaava jaosto. Joulukuussa 2012 tuli voimaan uusi
eritystutkintatoimia koskeva laki, ja rikosprosessilakiin tehtiin joitakin
muutoksia huhtikuussa 2012. Molemmilla laeilla mukautetaan olemassa olevaa
lainsäädäntöä niiden uusien säännösten perusteella, jotka koskevat valtioiden
rajat ylittävän rikollisuuden torjuntaa, yhteisiä kansainvälisiä
tutkintaryhmiä, puhelinkuuntelusta annetun kansallisen lainsäädännön
tarkistamista ja Kaakkois-Euroopan poliisiyhteistyöstä tehtyyn yleissopimukseen
liittyvän lainsäädännön tarkistamista. Nykyisessä
lainsäädännössä säädetään entistä tarkoituksenmukaisemmasta ja lainmukaisesta
järjestelmästä erityistutkintatoimien käytölle. Järjestelmää säännellään
lailla, ja sitä valvoo syyttäjä ja oikeusviranomainen. Säännökset ovat
kansainvälisten ja EU:n oikeudellisten normien mukaisia, ja niissä annetaan
tutkintaviranomaisten käyttöön monia erilaisia tutkintakeinoja. Tällaisten
toimenpiteiden ansiosta on jo ratkaistu monia rikoksia, ja
tutkintaviranomaisilla ja syyttäjillä vaikuttaa olevan selvä kuva ja tietämys
siitä, milloin kyseisiä keinoja on käytännössä ja oikeudellisesti
tarkoituksenmukaista käyttää. Puhelujen ja keskustelujen kuunteluun ja
nauhoittamiseen käytettäviä laitteita säilytetään turvallisuus- ja
tiedustelupalvelun tiloissa ja hallinnassa. Palvelu vastaa signaalien vastaanottamisesta
puhelinyhtiöltä tai kuuntelulaitteista ja siirtää signaalit
tutkintaviranomaisten tutkittavaksi. Nykyisessä järjestelmässä on mahdollista,
että toimijoilla, jotka suorittavat muita tehtäviä (kuten tiedustelua ja
vastatiedustelua valtion turvallisuuden varmistamiseksi), on käytettävissään ja
hallinnassaan rikosprosessilaissa säänneltävään rikostutkintaan liittyviä
tietoja. Transnistrian alue ei ole Moldovan tasavallan
hallinnassa, joten Moldovan tasavallalla on siellä heikot mahdollisuudet yleisen
järjestyksen ja turvallisuuden varmistamiseen. Tavaroiden salakuljetus on
yleisintä laitonta toimintaa, ja sen vaikutuksia on vähennetty EUBAMin avulla.
Virallista poliisiyhteistyötä Chişinaun ja Tiraspolin välillä ei nykyään
ole. ·
Asianomaisten kansallisten virastojen ja
erityisesti rajavartijoiden, poliisin ja tullivirkailijoiden välisen
lainvalvontayhteistyön sekä oikeusviranomaisten kanssa tehtävän yhteistyön
toimivuuden korkea taso Moldovan tasavalta otti vuonna 2012 käyttöön
yhteiset tutkintaryhmät, joiden avulla toteutetaan kansainvälistä
poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä. Niiden oikeusperustana on
kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen[34] eli
Palermon sopimuksen 19 artikla. Se tuli voimaan, kun Moldovan tasavalta
oli ratifioinut sen 16. syyskuuta 2005. Moldovan lainsäädännössä määritellään
EU:n vaatimusten mukaisesti yleiset edellytykset kyseisten tutkintaryhmien
perustamiselle. Moldovan viranomaisten käyttämä malli perustuu yhteisiä
tutkintaryhmiä koskevaan neuvoston puitepäätökseen ja neuvoston
päätöslauselmaan. Poliisin ja syyttäjälaitoksen välisissä
suhteissa ei ole havaittu tiedotukseen liittyviä merkittäviä esteitä tai
puutteita. Yhteistyö toimii hyvin, ja poliisin ja syyttäjänviraston välillä on
selkeä toimivallan jako. Tutkitut tapaukset osoittavat, että kumpikin osapuoli
tuntee rikosoikeudenkäyntimenettelyt ja tutkintatekniikat perusteellisesti.
Hiljattain sisäministeriön uudistuksen myötä perustettu järjestelmä on pantava
täytäntöön ja sitä on hyödynnettävä täysipainoisesti. Viranomaisyhteistyötä on
parantanut myös järjestäytyneeseen rikollisuuteen erikoistuneen valvonta-[35] ja
tutkintayksikön perustaminen valtakunnansyyttäjänvirastoon helmikuussa 2013.
Yksikköön kuuluu kymmenen syyttäjää, joista jokaisella on vähintään kymmenen
vuoden työkokemus. Valtakunnansyyttäjän toimivalta on
arkaluonteinen kysymys. Valtakunnansyyttäjä johtaa valtakunnansyyttäjänvirastoa
ja vastaa vakavimpien rikosasioiden käsittelystä. Lisäksi hänellä on valtuudet
ottaa käsiteltäväkseen kenen tahansa alaisuudessaan toimivan syyttäjän
käsiteltävänä oleva rikosasia (eli oikeus toimivallan takaisinottoon). Nämä
valtuudet on sisällytetty kaikkiin lainsäädäntökehyksiin koordinointia varten
ja jotta syyttäjä voidaan korvata toimimatta jättämisen tapauksessa. Ne voivat
kuitenkin rajoittaa merkittävästi syyttäjien riippumattomuutta ja
itsenäisyyttä, joten niitä on käytettävä hyvin varauksellisesti ja vain
harvoin. Näiden valtuuksien rajoittamisen tai paremman sääntelyn tarpeesta on
myös esitetty näkemyksiä. Muut lainvalvontaelinten välisen yhteistyön
muodot, esimerkiksi lahjonnan ehkäisemisen ja torjunnan alalla, perustuvat
tietojenvaihtojärjestelmiin. Valtakunnansyyttäjänviraston, sisäministeriön,
tullilaitoksen ja lahjonnan torjuntaa käsittelevän kansallisen keskuksen
välille on heinäkuussa 2008 otettu käyttöön automaattinen integroitu
tietojärjestelmä, jonka kautta jaetaan tiedot rikosten todistusaineistosta,
rikosasioista ja rikoksentekijöistä sekä rikosprosessilainsäädäntö. ·
Lainvalvontayhteistyötä koskevien kahden- ja
monenvälisten operatiivisten sopimusten vahvistaminen, myös jakamalla EU:n
jäsenvaltioiden toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten kanssa tärkeitä tietoja
oikea-aikaisesti Käynnissä olevan sisäministeriön uudistamisen
yhteydessä perustettiin vuoden 2013 alussa uusi kansainvälisen
poliisiyhteistyön keskus. Keskukseen on sijoitettu kolme sisäministeriön
alaista jaostoa, joilla on kansainväliseen poliisiyhteistyöhön liittyviä
toimivaltuuksia: Interpolin kansallinen keskustoimisto, SELECin ja GUAMin
kansallinen virtuaalikeskus ja Europolin kansallinen yhteyspiste. Kaikki
kansainvälisestä poliisiyhteistyöstä vastaavat virastot ja yksiköt on nyt
yhdistetty samaan organisaatioon ja sijoitettu samoihin tiloihin. Interpol toimii sisäministeriön kansainvälisen
poliisiyhteistyön keskuksena, jolla on yhteys oikeusministeriöön,
tullilaitokseen, turvallisuus- ja tiedustelupalveluun,
valtakunnansyyttäjänvirastoon, rajapoliisiin ja kansalliseen lahjonnan
torjuntaa käsittelevään keskukseen. Interpolin toimisto vastaanottaa ja
lähettää kaikki kansainväliset pyynnöt, jotka koskevat Interpolin tietokantaan
liittyviä tietoja. Sen käytettävissä on Moldovan tasavallan erilaisia
tietokantoja ja rekisterejä. Toimistoon saapuvien tietojen määrä pysyy vakaana,
mutta sieltä lähtevien tietojen määrä kasvaa. Toimiston virkamiehet ja
asiantuntijat tuntevat perusteellisesti vastuullaan olevan tehtäväkentän ja
toimivaltuutensa. GUAM-yksikkö on osa laajempaa kansainvälisen
poliisiyhteistyön järjestelmää, jolla varmistetaan päivittäinen tietojenvaihto
Georgian, Ukrainan, Azerbaidžanin ja Moldovan tasavallan välillä. Moldovan
tasavalta jakaa GUAM-yksikön kautta edellä mainittujen valtioiden kanssa
merkittävän määrän tietoja. Moldovan viranomaiset osallistuvat SELECin
(Kaakkois-Euroopan lainvalvontakeskuksen) toimintaan, ja niillä on
SELEC-keskuksessa kaksi yhteyshenkilöä. Tietojenvaihdon lisäksi SELEC-maiden
kanssa suunnitellaan ja toteutetaan monia yhteisiä operaatioita. Moldovan
tasavalta on lähettänyt yhteyshenkilön järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan
koordinoinnista vastaavaan Itsenäisten valtioiden yhteisön toimistoon. Moldovan tasavallan
valtakunnansyyttäjänvirasto on allekirjoittanut yhteistyösopimuksen Romanian,
Ukrainan, Kiinan, Turkin, Irlannin, Unkarin, Italian ja Etelä-Korean vastaavien
virastojen kanssa. Yhteistyösopimuksia ja -muistioita Moldovan tasavallan
valtakunnansyyttäjänvirasto on allekirjoittanut seuraavien tahojen kanssa:
Romanian järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin puitteissa tehtyjen
rikosten tutkintayksikkö (DIICOT), Belgian kuningaskunnan yleinen
syyttäjänvirasto, Armenian valtakunnansyyttäjänvirasto ja Georgian
oikeusministeriö. Kahdenvälisistä sopimuksista neuvotellaan parhaillaan
Azerbaidžanin, Venäjän federaation, Valko-Venäjän, Baltian maiden ja Bulgarian
kanssa. Esimerkkejä viimeaikaisen kansainvälisen
poliisiyhteistyön onnistuneesta toteuttamisesta ovat vaarallisen moldovalaisen
rikollisen pidättäminen Veronassa Italiassa Rooman Interpolin kansallisen
keskustoimiston ja Veronan karabinieerien tuella sekä ihmiskaupan uhrin arkaluonteinen
videokuuleminen. Moldovan tasavallan tullilaitos allekirjoitti
yhteistyöpöytäkirjan Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) kanssa
toukokuussa 2013. Sen perusteella aiotaan edistää yhteistyötä sekä toteuttaa
keskinäistä tietojenvaihtoa ja yhteisiä toimia rajatylittävän rikollisuuden
torjumiseksi. ·
Operatiivisen yhteistyösopimuksen tekeminen
Europolin kanssa Kun Moldovan tasavalta oli allekirjoittanut
Europolin kanssa tehdyn strategisen sopimuksen vuonna 2007, perustettiin
Europolin kansallinen yhteyspiste strategisten ja teknisten tietojen
vaihtamista varten. Moldovan yhteyshenkilö lähetetään Europolin päämajaan
Haagiin vuoden 2013 heinäkuun lopussa sen jälkeen, kun yhteyshenkilöä koskeva
sopimus allekirjoitettiin vuoden 2013 alussa. Europolin kanssa tehtävän
operatiivisen yhteistyösopimuksen allekirjoittamista valmistellaan parhaillaan,
ja Moldovan tasavalta odottaa, että Europol tekee tutustumiskäynnin
arvioidakseen maan tietosuojaa. (b) Vaikutustenarvioinnissa esitetyt suositukset ·
Moldovan ja jäsenvaltioiden viranomaisten
välistä yhteistyötä olisi lisättävä, mukaan lukien tietojenvaihto Europolin
kanssa. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 29 ja 30 olevat
viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. ·
Moldovan viranomaisten ja EU:n jäsenvaltioiden
viranomaisten välistä yhteistyötä uhrien suojelun ja avustamisen alalla olisi
tehostettava, mukaan lukien ihmiskaupan uhrien tunnistaminen ja neuvominen ja
heidän turvallinen paluunsa. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 18, 29 ja 30
olevat viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. ·
Europolin johdolla ja tarvittaessa Interpolin
kanavien tuella olisi laadittava säännöllisesti uhkakuva-arvioita ja
kehitettävä tietojenvaihtoa vakavista rikoksista. Vertailevia tietoja
rikoksista olisi kerättävä yhteisesti määriteltyjen indikaattoreiden
mukaisesti. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 29 ja 30 olevat
viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. ·
Parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja
lainvalvontaviranomaisten koulutusta olisi vahvistettava. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 29 ja 30 olevat
viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. Arvio asiakokonaisuudesta 3 / aihe 3 – Lainvalvontayhteistyö Säännöksissä annetaan EU:n normien mukaisesti tutkintaviranomaisten käyttöön monia erilaisia erityistutkintakeinoja. Kaikilla lainvalvontaviranomaisilla on valmiudet kansainvälisen yhteistyön parantamiseen, mihin ne ovat myös sitoutuneita. Operatiivinen sopimus Europolin kanssa parantaa huomattavasti yhteistyömahdollisuuksia. Vaadittavat lisätoimet: · Jatketaan vahvojen yhteyksien kehittämistä poliisin alueellisen ja kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan yksikön ja vastaavien EU:n, alueellisten ja Europolin yksikköjen välillä. · Jatketaan koordinoitujen toimenpiteiden ja tutkintatoimien yhteistä suunnittelua partiointitoiminnan kansallisen tarkastusviraston ja rajapoliisin välillä varsinkin toteutettaessa erityistutkintatoimia, kuten valvottuja toimituksia. · Parannetaan yhteistyötä Ukrainan raja- ja lainvalvontaviranomaisten kanssa EUBAMin tuella. Edistetään toiminnallisia yhteyksiä ja tietojenvaihtoa Chişinaun ja Tiraspolin välillä rajoittamatta kuitenkaan 5 + 2 -sovitteluprosessia. Asiakokonaisuus 3 / aihe 4 –
Tietosuoja (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset ·
Henkilötietojen suojaa koskevan lainsäädännön
täytäntöönpano; riippumattoman tietosuojaviranomaisen tehokkaan toiminnan varmistaminen
myöntämällä myös siihen tarvittavat taloudelliset ja henkilöresurssit Huhtikuussa 2012 tarkistettu
tietosuojalainsäädäntö on EU:n normien mukainen. Se on myös EU:n säännöstön ja
erityisesti direktiivin 96/46/EY mukainen. Lainsäädännössä vahvistetaan
yksilöiden oikeudet, joita noudatetaan heidän henkilötietojensa käsittelyssä.
Lainsäädäntöä sovelletaan muun muassa henkilötietojen käsittelyyn yrityksissä,
julkishallinnossa tai poliisitoimessa (valtiosalaisuuksiksi luokiteltavia
tietoja lukuun ottamatta). Lainsäädännössä päävastuu henkilötietojen
suojaa koskevien vaatimusten noudattamisen valvonnasta annetaan kansalliselle
tietosuojakeskukselle, joka on riippumaton viranomainen. Kansallisen
tietosuojakeskuksen vuoden 2012 vuosiraportissa esitellään keskuksen
laaja-alaista toimintaa ja tietosuojalain täytäntöönpanosta saatuja hyviä
tuloksia. Raportin mukaan keskus täyttää sille osoitetut tehtävät
henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuuden valvonnassa ja toimii muiden
instituutioiden tietojen käsittelystä vastaavien tahojen koulutuksen alalla.
Raportti on saatavilla keskuksen monikielisellä ja helppokäyttöisellä
verkkosivustolla. Tietojenkäsittelytoiminnasta ilmoittamiseen käytetään
vakiintuneita menettelyjä. Kansallisen tietosuojakeskuksen organisaatiorakenne
hyväksyttiin vuonna 2008 annetussa laissa, jonka mukaan keskuksella voi olla
enintään 21 työntekijää. Keskuksessa on nykyään 16 työntekijää, ja sille on
osoitettu riittävät taloudelliset resurssit. Vuonna 2012 keskus suoritti 82
tarkastusta, joiden perusteella se antoi kuusi päätöstä henkilötietojen
käsittelytoiminnan keskeyttämisestä ja yhden päätöksen henkilötietojen
käsittelytoiminnan lakkauttamisesta. Lisäksi se käynnisti neljä
rikkomusmenettelyä tapauksissa, joissa viranomaiset eivät suostuneet poistamaan
turvaluokitusta asiakirjoilta, vaikka niiden luokitus katsottiin
perusteettomasti annetuksi. Keskuksen henkilöstöllä on oikeudelliset valtuudet
tutkia rekisteröityjen esittämiä valituksia. Vuonna 2012 se tutki 214
vetoomusta ja muuta valitusta (lähes kolminkertainen määrä vuoteen 2011 ja
kymmenkertainen määrä vuoteen 2010 verrattuna). Niistä hyväksyttiin 98
vetoomusta ja hylättiin viisi. Selvityksiä annettiin 111 tapauksessa. Kuusi
tapausta, joissa viranomaiset olivat kieltäytyneet poistamasta turvaluokitusta
asiakirjoilta, joiden luokitus katsottiin perusteettomaksi, vietiin
hallintotuomioistuimen käsiteltäväksi. Lisäksi keskus tarkasti vuonna 2012
yhteensä 41:stä muiden viranomaisten toteuttamasta lainsäädäntöhankkeesta,
noudatettiinko niissä henkilötietojen suojaa koskevia periaatteita. Arvio asiakokonaisuudesta 3 / aihe 4 – Tietosuoja Lainsäädäntöä pannaan täytäntöön EU:n normien, kuten tietosuojaa koskevan EU:n säännöstön, mukaisesti. Kansallinen tietosuojakeskus on itsenäinen, ja se on toiminnassa. Vaadittavat lisätoimet: · Lainsäädännön tulevien tarkistusten yhteydessä lainsäädäntöä on voitava muuttaa siten, että keskuksen tehtäviin sisällytetään virallisesti konsultointi lainsäädäntöhankkeissa. · Jatketaan vireillä olevien tuomioistuinkäsittelyjen aktiivista seuraamista lainsäädännön soveltamisen selkeyttämiseksi tapauksissa, joissa lainvalvontaviranomainen käsittelee henkilötietoja. Lisätään yleisölle tiedottamista tietosuojaan sähköisessä viestinnässä sovellettavista säännöistä. Yleisarvio
asiakokonaisuudesta 3 Komissio
katsoo, että Moldovan tasavalta täyttää suurelta osin asiakokonaisuudessa 3
asetetut toisen vaiheen edellytykset. Useiden suositusten täytäntöönpanoa
on vielä jatkettava, jotta voidaan täyttää kaikki edellytykset. Asiakokonaisuus 4: Ulkosuhteet ja perusoikeudet (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset ·
Sen varmistaminen, että Moldovan kansalaisten ja
maassa laillisesti oleskelevien ulkomaalaisten tai kansalaisuudettomien
henkilöiden vapaata liikkuvuutta Moldovan tasavallassa ei rajoiteta
perusteettomasti esimerkiksi sukupuoleen, rotuun, ihonväriin tai etniseen
taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin,
terveydentilaan (esim. HI-virus/aids-tartuntaan), kieleen, uskontoon tai
vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön
kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai
sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvilla syrjivillä toimenpiteillä Kuten viisumivapautta koskevan
toimintasuunnitelman edellytyksissä on esitetty, Moldovan kansalaisten ja
laillisesti maassa oleskelevien ulkomaalaisten tai kansalaisuudettomien
henkilöiden vapaan liikkuvuuden rajoittaminen Moldovan tasavallassa liittyi
heidän rekisteröitymiseensä tai rekisteristä poistamiseensa. Laillisesti maassa
oleskelevien ulkomaalaisten maahanmuuttajien hallinnointia varten luotiin uusi
institutionaalinen kehys vuoden 2010 ulkomaalaislain mukaisesti.
Sisäministeriöön on perustettu maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden virasto.
Virastossa otettiin käyttöön keskitetty asiointipiste, jossa käsitellään ja
myönnetään nopeasti oleskelulupia ja henkilöasiakirjoja maassa laillisesti
asuville ulkomaalaisille sekä käsitellään kutsumenettelyjä, palauttamista ja
viisumien pidentämistä. Asiakirjojen antamisesta ulkomaan kansalaisille
vastaava virasto avasi 10. joulukuuta 2012 kaksi aluetoimistoa: toisen Bălțiin
ja toisen Comratiin. Bălțin aluetoimiston (pohjoisen aluetoimiston)
odotetaan palvelevan noin 13:a prosenttia ja Comratin aluetoimiston (eteläisen
aluetoimiston) noin 11:tä prosenttia maassa asuvista ulkomaalaisista.
Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston päätoimipaikka Chişinaussa
jatkaa pääkaupungissa ja maan keskiosassa asuvien ulkomaalaisten palvelemista. Hallitus hyväksyi 9. marraskuuta 2011
toimintasuunnitelman, joka koski ulkomaalaisten työperäisen maahanmuuton
edellytysten yksinkertaistamista ja oleskeluluvan hakemisen helpottamista
ulkomaalaisten sijoittajien osalta (asetus nro 106). Sen perusteella tehtiin
vuonna 2012 merkittäviä muutoksia vuoden 2010 ulkomaalaislakiin, työvoiman
muuttoliikkeestä vuonna 2008 annettuun lakiin ja HI-viruksesta vuonna 2007
annettuun lakiin. Näillä muutoksilla poistettiin aiempia syrjiviä säännöksiä
sekä rajoituksia, jotka koskivat HI-virus/aids-tartunnan saaneiden
ulkomaalaisten matkustamista ja pysyvää oleskelua. HI-viruksesta annettuun
lakiin tehdyt muutokset koskivat lisäksi ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä,
joilla pyritään vähentämään naisten altistumista HI-virustartunnalle
erityisesti edistämällä koko maan kattavia ohjelmia ja toimia, joilla tuetaan
koulutusta ja sukupuolten tasa-arvoa. Lisäksi otettiin käyttöön toimenpiteitä,
joilla varmistetaan potilastietojen salassapito terveydenhoitolaitoksissa sekä
HI-virustartunnan saaneiden henkilötietojen suoja julkishallinnossa. ·
Kaikilla Moldovan kansalaisilla, mukaan lukien
naiset, lapset, vammaiset, vähemmistöihin ja muihin heikossa asemassa oleviin
ryhmiin kuuluvat henkilöt, on tosiasiallinen ja täysimääräinen oikeus saada
matkustus- ja henkilöasiakirjoja On otettu käyttöön erityistoimenpiteitä,
joilla pyritään helpottamaan henkilöasiakirjojen myöntämistä nuorille ja
sosiaalisesti heikossa asemassa oleville ryhmille. Hallitus teki vuonna 2009
päätöksen, jonka mukaan ensimmäisen henkilötodistuksen hakeminen on maksutonta
(18. joulukuuta 2009 annettu päätös nro 844). Vuosittain järjestetään huhti- ja
toukokuussa tiedotuskampanja, jossa nuoria kannustetaan hankkimaan
henkilötodistus. Vuonna 2011 ensimmäisen henkilöasiakirjansa sai 6 699
henkilöä. Tietotekniikka- ja viestintäministeriö on vuodesta 2011 alkaen
pitänyt kirjaa henkilöasiakirjahakemusten epäämisestä ja arvioinut
epäämistapauksia. Tämä arviointi toteutetaan neljä kertaa vuodessa. Sillä
ohjataan Moldovan kansalaisten henkilötodistusten saantia helpottavien
toimenpiteiden toteuttamista. Henkilöasiakirjan saantia helpotetaan myös
seuraavien ryhmien osalta: vaikeasti, syvästi ja keskivaikeasti vammaiset
henkilöt, toisen maailmansodan veteraanit ja heihin rinnastettavat henkilöt,
Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden raivauksiin osallistuneet ja heihin
rinnastettavat henkilöt sekä Transnistrian aseellisessa konfliktissa
loukkaantuneet henkilöt. Näille ryhmille voidaan myöntää henkilöasiakirjoja
maksutta ensimmäisellä kerralla, ja vammaiset saavat henkilötodistuksen aina
maksutta. Henkilötodistus ja passi myönnetään ensimmäisellä kerralla maksutta
myös kesän 2010 tulvien uhreille (kertaluonteinen etu), veren ja sen
komponenttien luovuttajille (kertaluonteinen etu) ja terveysministeriön
ennakkoluvan perusteella enintään yksivuotiaille lapsille, jotka tarvitsevat
sairaanhoitoa ulkomailla (tällaisissa tapauksissa nopeutetaan
myöntämismenettelyä). Vammaiset ovat tammikuusta 2012 lähtien
voineet käyttää liikkuvia asiakirjayksikköjä ja henkilöasiakirjojen
kotiinkuljetusta. Liikkuvat palvelut ovat maksuttomia alle yksivuotiaille
lapsille, jotka tarvitsevat sairaanhoitoa ulkomailla (terveysministeriön
todistuksen perusteella) ja vakavasti vammaisille henkilöille
(terveysministeriön tai työtä, sosiaaliturvaa ja perheasioita käsittelevän
ministeriön todistuksen perusteella). Vuonna 2012 liikkuvat asiakirjayksiköt
toimittivat 155 henkilöasiakirjaa ja kotiinkuljetuspalvelu 108 asiakirjaa. Kansalaisuudettomien henkilöiden viimeisetkin
esteet kansalaisuuden saamiselle (aiempi vankeusrangaistus harkituista
rikoksista tai rikoksesta syytettynä oleminen kansalaisuushakemuksen käsittelyajankohtana)
poistettiin 9. kesäkuuta 2011 hyväksytyillä muutoksilla vuoden 2000
kansalaisuuslakiin. Moldovan kansalaisuuden sai 52 kansalaisuudetonta henkilöä
1. toukokuuta 2011 – 31. maaliskuuta 2013. Etnisten vähemmistöjen osalta Moldovan
viranomaiset ovat ajan myötä ottaneet käyttöön suhteellisen hyviin tuloksiin
johtaneita toimenpiteitä, joiden avulla Moldovan monikansallisen yhteiskunnan
kotouttamispolitiikkaa toteutetaan käytännössä. Vuoden 2009 jälkeen hallituksen
vuosien 2011–2014 ja vuosien 2013–2015 toimintaohjelmien aiheena oli Euroopan
yhdentyminen: vapaus, demokratia, hyvinvointi. Kansallisille vähemmistöille
omistetussa luvussa hallitus sitoutui seuraaviin tavoitteisiin: kaikkien
kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden kulttuurisen ja kielellisen
perinnön vaaliminen ja kehittäminen, kansallisiin vähemmistöihin kuuluvia
henkilöitä koskevan johdonmukaisen ja moniulotteisen yhteiskuntapolitiikan
täytäntöönpano ja lainsäädäntökehyksen tarkistaminen siten, että kansallisiin
vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden osallistumista sosiaaliseen,
hallinnolliseen ja poliittiseen sekä kulttuuri- ja talouselämään voidaan
helpottaa. Näiden tavoitteiden saavuttamisessa on
edistytty viime aikoina, mistä ovat esimerkkinä koulutusjärjestelmässä monikielistä
opetusta varten suunnitellut toimenpiteet esimerkiksi Gagausian autonomisella
alueella. Edistymiseen on usein myötävaikuttanut yhteistyö kansainvälisten
valvontaelinten, kuten Euroopan neuvoston kansallisten vähemmistöjen suojelua
koskevan puiteyleissopimuksen neuvoa-antavan komitean, kanssa eikä sitä ole
estänyt jokseenkin vanhentunut lainsäädäntö (Moldovan tasavallan alueella
käytettäviä kieliä koskeva laki on vuodelta 1989 ja kansallisiin vähemmistöihin
kuuluvien henkilöiden oikeuksia koskeva laki vuodelta 2001). Moldovan tasavalta
ratifioi vuonna 1996 kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan
neuvoston puiteyleissopimuksen. Sen jälkeen se on toistaiseksi allekirjoittanut
vain alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen
peruskirjan, jäljempänä ’peruskirja’, vuonna 2002. Asiaan tuli helmikuussa 2012
kuitenkin uusi käänne, kun hallitus perusti peruskirjan ratifiointia koskevan
työryhmän, jonka tavoitteena on aloittaa peruskirjan ratifiointiasiakirjan
laatiminen. Etnisten ryhmien välisten suhteiden virastoa edustavat viranomaiset
ovat sen jälkeen laatineet kustannusarvion ratifioinnista ja valmistelevat
aktiivisesti peruskirjan ratifiointia. Vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan
romanivähemmistön osuus on 0,4 prosenttia kokonaisväestöstä. Tietotekniikka- ja
viestintäministeriö on erityisesti romanivähemmistön osalta noudattanut
järjestelmällistä työohjelmaa romanikeskittymien tunnistamiseksi ja romaneja
koskevien tilastotietojen tarkentamiseksi valtiollisessa väestörekisterissä,
jäljempänä ’rekisteri’. Romanivähemmistöön kuuluvien henkilöiden määritystä ja
rekisteröitymistä helpottaa se, että etnistä alkuperää koskevan kysymyksen
vastausvaihtoehdoksi otettiin nimitys ”rom”. Aiemmin ainoana alkuperän
määrityksen vaihtoehtona ehdotettiin nimitystä ”țigan”, joka mielletään
usein halventavaksi. Koska asiakirjojen puuttuminen vaikeuttaa
sosiaalisten ja taloudellisten oikeuksien käyttämistä, Moldovan viranomaiset
ovat asettaneet tavoitteekseen ratkaista ajan myötä ongelmat, jotka liittyvät
henkilöasiakirjan antamiseen kaikille Moldovan tasavallassa asuville
romaneille. Vuonna 2012 hallitus myönsi romanitaustaisille kansalaisille
vapautuksen henkilötodistuksista perittävistä maksuista kuuden kuukauden ajaksi
1. lokakuuta 2012 alkaen (päätös nro 497, annettu 6. heinäkuuta 2012).
Paikallishallinto, oppilaitokset, romanien kansalaisjärjestöt ja sähköiset
tiedotusvälineet järjestivät neljä tiedotuskampanjaa, joilla romaneja
kannustettiin hakemaan henkilöasiakirjoja ja sosiaalietuuksia. Näiden
toimenpiteiden ansiosta 959 henkilöä sai hiljattain henkilötodistuksen. Vuonna
2012 romaneille myönnettiin yhteensä 2 521 henkilöasiakirjaa.
Tietotekniikka- ja viestintäministeriön alueelliset alajaostot seuraavat
jatkuvasti henkilötodistusten myöntämistä romaneille (romanien tietojen
kirjaamista väestörekisteriin) romanien tukemista koskevan toimintasuunnitelman
mukaisesti. Tietotekniikka- ja viestintäministeriö on
luonut vastasyntyneiden rekisteröintiä koskevan järjestelmän, jossa
syntymätodistus myönnetään jo sairaalassa (yleinen määräys nro 114/476, annettu
12. joulukuuta 2008), ja perustanut toimipisteitä synnytyslaitoksella olevien
lasten rekisteröimiseksi. Näin pyritään erityisesti estämään vastasyntyneiden
romanilasten rekisteröinnin mahdollinen laiminlyönti. ·
Syrjinnän vastaisen lainsäädännön ja syrjinnän
vastaisten politiikkojen tosiasiallinen täytäntöönpano sekä syrjinnän torjuntaa
koskevien YK:n ja Euroopan neuvoston välineiden täytäntöönpano Tasa-arvolaki annettiin 25. toukokuuta 2012 ja
tuli voimaan 1. tammikuuta 2013. Lakiin liittyy monia muita säädöksiä, kuten
vammaisten sosiaalista osallisuutta koskeva laki, sekä rikoslakiin tehtyjä
parlamentin ajallaan hyväksymiä muutoksia ja niiden täytäntöönpanosäädöksiä.
Tasa-arvolaki on Moldovan tasavallan syrjinnänvastaisen lainsäädännön
kulmakivi. Moldovan viranomaiset ovat myös ryhtyneet panemaan ripeästi
täytäntöön kattavaa ohjelmaa, johon sisältyy toimia ja aloitteita uuden
lainsäädäntökehyksen edistämiseksi ja sen sisällön selvittämiseksi tuomareille,
lakimiehille, lainvalvonnan virkamiehille ja kansalaisille. Näiden toimien
tulokset ovat jo näkyvissä, ja kiitos tästä kuuluu osaksi myös toimiin jo
alkuvaiheessa osallistuneille asiaan liittyville ja toimivaltaisille elimille,
kuten oikeusasiamies / ihmisoikeusvirasto ja oikeusalan kansallinen
instituutti, joista osa on toiminut yhteistyössä UNDP:n kanssa. Toimia on
edistänyt myös monien kansalaisjärjestöjen ja kansainvälisten kumppanien tuki.
Oikeusalan kansallinen instituutti toteutti marraskuussa 2012 alueellisia
koulutuksia 255 tuomarille ja 42 syyttäjälle tasa-arvolain tulkitsemisesta ja
täytäntöönpanosta. Kuluvana vuonna on tarkoitus järjestää uusia koulutuksia. YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto järjesti
oikeusministeriön pyynnöstä 6. joulukuuta 2012 yhteistyössä oikeusalan
kansallisen instituutin kanssa kokeilukoulutuksen 30 tuomarille ja syyttäjälle.
Vuonna 2013 on tarkoitus järjestää kuusi koulutusseminaaria, joista kolme on jo
pidetty (90 tuomarille ja syyttäjälle). Lisäksi asianajajien oikeuskeskus
järjesti vuonna 2013 yhteistyössä asianajajaliiton kanssa koulutustilaisuuksia
200 lakimiehelle, jotka toimivat eri puolilla Moldovan tasavaltaa. Koulutusten
aiheena olivat syrjimättömyyttä koskevat kansalliset ja kansainväliset
säännökset, alaan liittyvä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö ja
oikeudellisen avun antaminen syrjinnän uhreille. Tämä aloite toteutettiin
Soros-säätiön rahoittamassa hankkeessa, jonka tavoitteena oli syrjintätapauksia
koskevan lakimiesten tietämyksen syventäminen. Hanke päättyi 19. huhtikuuta
2013 järjestettyyn koko maan kattaneeseen kokoukseen, jonka aiheena oli
lakimiesten asema syrjinnän torjumisessa Euroopassa saatujen käytännön
kokemusten valossa. Moldovan viranomaiset ovat myös tehneet paljon
työtä luodakseen edellytykset tasa-arvoneuvoston toiminnan aloittamiselle.
Neuvostolla on keskeinen merkitys tasa-arvolain täytäntöönpanossa. Neuvoston
tehokas toiminta ja sen valmiudet sille annettujen tehtävien riippumattomaan ja
puolueettomaan hoitamiseen ovat keskeisiä elementtejä lain täytäntöönpanossa.
Neuvostoon nimitettiin kaksi jäsentä 7. maaliskuuta ja loput kolme jäsentä 10.
kesäkuuta. Moldovan viranomaiset vahvistivat EU:n ja Moldovan tasavallan
välisessä ihmisoikeusvuoropuhelussa 16. huhtikuuta 2013 pyrkivänsä saamaan
tasa-arvoneuvoston toimintavalmiiksi syksyyn 2013 mennessä. Oikeusministeriö
ennakoi, että tasa-arvoneuvoston talousarviosta voidaan käynnistämisvaiheessa
rahoittaa 20 kokoaikaista työntekijää. Moldovan tasavalta tunnusti vuonna 2012 YK:n rotusyrjinnän
poistamista valvovan komitean toimivallan vastaanottaa yksittäisiä ilmoituksia
kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan YK:n kansainvälinen
yleissopimuksen 14 artiklan mukaisesti. Tasa-arvolain antamisen jälkeen
Moldovan viranomaiset harkitsevat myös ihmisoikeuksien ja perusvapauksien
suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen kahdennentoista pöytäkirjan
ratifiointia. Vuonna 2012 hyväksyttiin tasa-arvolain lisäksi
myös muita tärkeitä uudistuksia, joilla pyritään varmistamaan, että
syrjinnänvastainen lainsäädäntö on kansainvälisten ja EU:n normien mukainen.
HI-virusta koskevaan vuoden 2007 lakiin tehdyillä muutoksilla pyrittiin
täyttämään kaksi tavoitetta: a) HI-viruksesta kärsiviä henkilöitä koskevien eri
alojen syrjivien säännösten poistaminen, myös ulkomaalaisille asetettujen
matkustusta ja pysyvää oleskelua koskevien rajoitusten poistaminen, ja b)
yksityisyyden suojan ja luottamuksellisuuden suojan vahvistaminen. Näitä
muutoksia pannaan tosiasiallisesti täytäntöön. Voimaan on tullut myös vammaisten sosiaalista
osallisuutta koskeva laki (laki nro 60, annettu 30. maaliskuuta 2012). Sen
myötä Moldovan lainsäädäntökehys on vammaisten oikeuksia koskevan YK:n
yleissopimuksen (vammaisyleissopimuksen) ratifiointiin perustuvien velvoitteiden
mukainen. Tätä uutta yksityiskohtaista lakia sovelletaan Moldovan kansalaisten
lisäksi myös vammaisiin ulkomaalaisiin, joilla on laillinen asuinpaikka
Moldovan tasavallassa. Laissa säädetään valtion ja kansalaisyhteiskunnan
välisestä yhteistyöstä. Kansalaisyhteiskunnan mukaan Moldovan viranomaiset
valmistelevat aktiivisesti täytäntöönpanotoimenpiteitä, joiden avulla on
tarkoitus siirtyä vammaisuuden määrityksen ja käsittelyn ”lääketieteellisestä”
mallista ”sosiaaliseen” malliin, sekä tarvittavien budjettimäärärahojen
myöntämistä. Lisäksi useita toimenpiteitä on jo hyväksytty
lain nro 60 vammaisten työelämään osallistumista koskevien säännösten (V luku)
täytäntöönpanemiseksi. Niistä mainittakoon erityisesti säännös, jolla suurille
ja keskisuurille (yli 20 työntekijän) yrityksille asetetaan viiden prosentin
vammaiskiintiö. Se tarkoittaa, että viisi prosenttia niiden työntekijöistä on
oltava vammaisia, joilla on vammaisuuden määrittämistä ja työkykyä käsittelevän
kansallisen neuvoston työllistämissuositus. Työtä, sosiaaliturvaa ja
perheasioita käsittelevä ministeriö on aloittanut rekrytoinnin, jonka
tavoitteena on palkata 43 uutta virkamiestä kansallisen työvoimatoimiston
toimipisteisiin tarjoamaan vammaisille yksilöllistä työnhakuapua. Tähän
toimintaan osallistuu myös tilapäisorganisaatioita, ammattiliittoja ja
työnantajia. Parlamentti hyväksyi 26. joulukuuta 2012 lain
nro 306 eräiden säädösten muuttamisesta ja täydentämisestä. Hallinnollisista
rikkomuksista annettuun lakiin sisällytetään sen nojalla uusia hallinnollisia
rikkomuksia, jotka liittyvät työelämässä ja koulutuksessa ilmenevään syrjintään
sekä julkisten palvelujen ja yleisten hyödykkeiden saantiin liittyvään
syrjintään. Lisäksi tarkistettiin niin sanottuja
viharikoksia koskevaa rikoslainsäädäntöä. Rikoslain 176 artikla
(tasa-arvoperiaatteen loukkaaminen) muotoiltiin uudestaan ja rikoksen
tunnusmerkkejä täsmennettiin käyttämällä ilmaisua ”erottelu, ulkopuolelle
sulkeminen, rajoittaminen tai suosiminen” epämääräisemmän ilmaisun
”loukkaaminen” sijasta. Kaikkia lain osatekijöitä ei kuitenkaan ole vielä
muutettu täsmällisyyttä ja ennakoitavuutta koskevien vaatimusten mukaisiksi.
Lisäksi lainvalvontaviranomaiset ja oikeusviranomaiset soveltavat vain harvoin
viharikoksia koskevaa rikoslainsäädäntöä. Yksityisoikeudellisia asioita
koskevissa oikeusriidoissa sen sijaan näkyvä Moldovan yhteiskunnassa ilmenevä
ja hallituksen ennakoivaan politiikkaan perustuva dynaamisuus, kun
kansalaisyhteiskunta ja hallintoelimet panevat vireille yhä enemmän
syrjintätapauksia koskevia riita-asioita. Ne ovat johtaneet kansallisten
tuomioistuinten antamiin ennakkopäätöksiin ja parantaneet suuren yleisön
tietämystä tästä aiheesta. Lisäksi keskusviranomaiset ja Chişinaun
kaupunki ovat asiassa Genderdoc-M (asia nro 9106/06) kesäkuussa 2012 annetun
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomion jälkeen osoittaneet valmiutta
varmistaa kokoontumisvapaus lesboille, homoille, biseksuaalisille sekä trans-
ja intersukupuolisille henkilöille (LHBTI), kuten LHBTI-yhteisön onnistuneet
marssit 14. helmikuuta ja 19. toukokuuta 2013 osoittivat. Nämä marssit olivat
Moldovan tasavallan historian ensimmäiset turvallisissa olosuhteissa ja
tehokkaassa poliisisuojelussa järjestetyt vastaavat LHBTI-yhteisön marssit. Myönteistä on ollut myös transsukupuolisten
henkilöiden aseman parantaminen antamalla heille oikeus nimen ja sukupuolen
vaihtamisen oikeudelliseen vahvistamiseen. Marraskuun 2. päivänä 2012 annettiin
korkeimman oikeuden suositus nro 16 sukupuolenkorjausleikkauksen jälkeistä
väestörekisteriasiakirjan korjaamista koskevien valitusten
tutkimusmenettelystä. Näissä suosituksissa on otettu Euroopan
ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö asianmukaisesti ja nimenomaisesti
huomioon. Suositusten mukaan kieltäytyminen korjausleikkauksen jälkeisen
sukupuolen vahvistamisesta väestörekisteritiedoissa määritellään
ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen
(yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamista koskevan oikeuden) rikkomiseksi.
Vaikka pyrkimykset ovat kiitettäviä, niillä ei nähtävästi ole pystytty
ratkaisemaan ongelmaa kokonaisuudessaan. Väestörekisteritoimistoilla vaikuttaa
edelleen olevan muun lainsäädännön nojalla perusteita kieltäytyä henkilön
väestörekisteritietojen muuttamisesta sukupuolen korjauksen jälkeen, mikä
tarkoittaa, että kyseisen henkilön on haettava tuomioistuimessa muutosta
päätökseen. Vuosina 2011–2012 käytiin kiivasta julkista
keskustelua syrjinnästä. Sen seurauksena ja osoituksena Moldovan yhteiskunnan
valmiudesta muutoksiin syrjintäasioissa syrjintää koskevat riita-asiat
lisääntyivät vuonna 2012 huomattavasti. Osassa tapauksista selkeytettiin
sananvapauden rajoja vihapuheen osalta. Esimerkkinä niistä olivat tapaukset,
jotka koskivat romaneihin ja LHBTI-henkilöihin kohdistuneita kunnianloukkauksia
ja vihan lietsontaa sekä ”homoseksuaalisuutta edistävistä” julkisuuden
henkilöistä verkkosivuilla julkaistuja mustia listoja. On korostettava, että
tuomioistuimet ratkaisivat nämä tapaukset kansainvälisten ja EU:n normien
mukaisesti ja ottaen huomioon sananvapauden lainmukaiset rajoitukset, jotka
liittyvät vihan lietsomiseen (vihapuheeseen) etnisin, uskonnollisin tai
sosiaalisin perustein. Osassa tapauksista tuomioistuimet päättivät myöntää
kantajille korvauksia henkisestä kärsimyksestä. Lisäksi Chişinaun
muutoksenhakutuomioistuin hylkäsi uskonnollisen järjestön esittämän kanteen,
joka koski Teleradio Moldovan päätöstä esittää dokumentti LHBTI-henkilöiden
ihmisoikeuksista. Hylkäämisen perusteena oli, että kantaja oli yrittänyt saada
aikaan sanan- ja mielipiteenvapauden kiellon seksuaalivähemmistöjen oikeuksiin
liittyvässä asiassa. Paljonpuhuva oli myös kansalaisjärjestöjen ja
viranomaisten reaktio LHBTI-henkilöitä syrjiviin toimenpiteisiin, joita eräät
paikallishallintoelimet, kuten Bălțin kaupunginvaltuusto, olivat
ottaneet käyttöön. Bălțin muutoksenhakutuomioistuin päätti 28.
helmikuuta 2013, että Bălțin kaupunginvaltuusto loukkasi
ihmisoikeuksia perustamalla erityisen tuen alueen Moldovan ortodoksiselle
kirkolle ja kieltämällä muuta kuin perinteistä sukupuolista suuntautumista
koskevan aggressiivisen propagandan. Valtionkanslia ilmoitti eräiden muiden
paikallishallintoelinten antamien syrjivien päätösten osalta asianomaisille
viranomaisille niiden tekemien päätösten lainvastaisuudesta ja aloitti asianmukaisen
oikeudellisen menettelyn. Tämä johti siihen, että päätökset tehneet
paikallisviranomaiset joutuivat kumoamaan kaikki päätöksensä tai niitä
käsitelleet tuomioistuimet julistivat ne laittomiksi. Oikeusasiamiehet toimivat
samalla tavalla Gagausian autonomisen alueen kansalliskokouksen 30. huhtikuuta
2013 hyväksymän lain tapauksessa. Laki koskee tasa-arvon, oikeudenmukaisuuden
ja tasapuolisuuden periaatteiden noudattamisen varmistamista, ja siinä
kyseenalaistetaan eräitä tasa-arvolaissa vahvistettuja oikeuksia ja erityisesti
LHBTI-henkilöiden työnsaantiin liittyviä oikeuksia. ·
Ihmisoikeuksia koskevan kansallisen
toimintasuunnitelman sisältämien syrjinnän torjuntaan liittyvien toimenpiteiden
tehokas toteuttaminen (myös riittävien resurssien osoittaminen); rasismin,
muukalaisvihan, antisemitismin ja muiden syrjinnän muotojen vastaisten
tiedotuskampanjoiden järjestäminen; syrjinnänvastaisesta politiikasta ja
rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin torjumisesta vastaavien elinten
vahvistaminen Parlamentti hyväksyi 27. joulukuuta 2012
muutoksia ihmisoikeuksia koskevaan kansalliseen toimintasuunnitelmaan,
jäljempänä ’toimintasuunnitelma’. Ne oli laadittu viranomaisten ja
kansalaisyhteiskunnan yhteistyönä. Niissä otetaan huomioon uudet asiat, kuten
yleisen määräaikaisarvioinnin tulokset (maaliskuun 2012 loppuraportti) ja muut
kansainväliset suositukset. Näiden muutosten jälkeen toimintasuunnitelmaan
lisättiin vielä uusia lukuja, kuten syrjinnän ehkäiseminen ja torjuminen,
ajatuksen, omantunnon ja uskonnon vapaus ja kansalaisuudettomien henkilöiden,
maahanmuuttajien, pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden oikeudet. Moldovan
viranomaiset vahvistivat EU:n ja Moldovan tasavallan välisessä
ihmisoikeusvuoropuhelussa 16. huhtikuuta 2013, että niiden ensisijaisiin tavoitteisiin
kuuluu asianmukaisesti rahoitettavan toimintasuunnitelman jatkuva
täytäntöönpano ja seuranta. Täytäntöönpanon seurantaa koordinoivat
oikeusministeriön teknistä tukea saava ihmisoikeuksia koskevan
toimintasuunnitelman tilapäinen kansallinen täytäntöönpanokomitea, jäljempänä
’kansallinen komitea’, sekä parlamentin pysyvä ihmisoikeusvaliokunta. Seuranta
perustuu tulosindikaattoreihin, ja siinä käytetään kvalitatiivista arviointi-
ja palautejärjestelmää. Sen mukaan 85 prosenttia vuodelle 2012 suunnitelluista
toimenpiteistä oli vuoden lopussa valmiina tai vielä keskeneräisiä. Kansallinen
komitea pyysi maan 35 alueneuvostoa osallistumaan aktiivisemmin
toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon. Se myös lisäsi toimintasuunnitelmaan
erillisen taloutta koskevan luvun, jossa kansallisia ja paikallisviranomaisia
pyydetään ilmoittamaan aukottomaan täytäntöönpanoon osoitetun tai tarvittavan
sisäisen tai ulkoisen rahoituksen lähteet. Yhteistyö kansallisten ja
kansainvälisten kumppanien kanssa on pysynyt keskeisenä tekijänä
toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa. Moldovan viranomaiset ovat hiljattain
päättäneet kutsua Euroopan neuvoston, YK:n, EU:n, Etyjin sekä kansallisten ja
kansainvälisten kansalaisjärjestöjen edustajia osallistumaan kansalliseen
komiteaan. Romanien tukemista koskeva kansallinen
toimintasuunnitelma vuosille 2011–2015 tarkistettiin vuonna 2012 sen jälkeen,
kun oli kuultu kansainvälisiä kumppaneita. Se merkitsee läpimurtoa Moldovan
tasavallan romanipolitiikassa, koska sen tavoitteena on sosiaalinen osallisuus
pelkän romanikulttuurin edistämisen sijaan. Romaniyhteisön sovittelijoiden
aseman vakiinnuttaminen on merkittävä askel romaniväestön integroitumisen
tiellä. Romaniyhteisön sovittelijoiden verkoston työtä rahoitetaan nykyään
Moldovan tasavallan talousarviosta. Sovittelijoilla olisi oltava keskeinen
asema suunnitellussa sosiaalisen osallisuuden strategiassa, joka perustuu
keskusviranomaisten ja paikallisviranomaisten yhteisiin toimiin sekä
kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisten järjestöjen (kuten UNICEFin)
aktiiviseen osallistumiseen. Sovittelijoiden toiminnalle olisikin osoitettava
riittävät määrärahat. Tällä hetkellä romaniyhteisön sovittelijoita on 15, ja
heidän toimintansa rahoitetaan valtion talousarviosta. Vuonna 2015 on tarkoitus
saavuttaa 47 sovittelijan optimaalinen määrä. Romaninaisten vaikutusvallan
lisäämistä koskevan strategian mukaisesti näistä 15 ensimmäisestä yhteisön
sovittelijoista 13 on naisia. Marraskuussa 2012 perustettu romaniasioihin
perehtyneen pääministerin erityisneuvonantajan virka oli yksi vaihe Moldovan
viranomaisten valmiuksien ja tietämyksen lisäämisessä romanien sosiaaliseen
osallisuuteen liittyvissä asioissa. Instituutioiden alalla toteutettavassa
laajamittaisessa ja kattavassa oikeusjärjestelmän uudistusstrategiassa 2011–2016
ja siihen liittyvässä toimintasuunnitelmassa vahvistettiin, että
ihmisoikeuksien kunnioittaminen oikeusalalla on yksi keskeisistä
periaatteisista. Heinäkuussa 2012 hyväksytyt ensimmäiset säädösmuutokset
vahvistivat ylintä tuomarineuvostoa ja erityisesti sen kurinpitovaltaa. Niillä
saavutettiin myös kaksi muuta tavoitetta eli entistä tehokkaammat ja
joustavammat mahdollisuudet sijoittaa tuomareita yksittäisiin tuomioistuimiin
ja tuomiopiireihin niiden tosiasiallisen työ- ja tapausmäärän perusteella sekä
tuomareiden työpaineiden vähentäminen luomalla tuomarin avustajan virka. Vuonna
2008 perustettua ja kansallisen oikeusapuneuvoston yhteyteen järjestettyä
oikeusapujärjestelmää on myös parannettu. Valtion takaamaa oikeusapua koskeva
opas julkaistiin vuonna 2010. Euroopan neuvosto ja Euroopan komissio jatkoivat
oikeusapua tarjoavien elinten ja asiantuntijoiden tukemista. Lisäksi laadittiin
suurelle yleisölle tarkoitettu yhteenvetotiedote, jossa esitellään oikeusavun
eri muotoja sekä oikeusavun hakemisessa ja antamisessa noudatettavia
menettelyjä. Oikeusavun antamista monipuolistettiin
perustamalla julkisten oikeusavustajien virkoja niiden yksityisten lakimiesten
rinnalle, jotka tarjoavat oikeusapua sopimusperustaisesti kansallisen
oikeusapuneuvoston viidessä aluetoimistossa. Myös valtuutetut
kansalaisjärjestöt voivat tarjota oikeusapua siviilioikeudellisissa asioissa.
Juristien avustajat ja kansalaisjärjestöt tarjoavat perusluonteista oikeusapua
(perustietoa lainsäädännöstä ja apua asiakirjojen laatimiseen lukuun ottamatta
oikeudenkäyntiin liittyviä menettelyasiakirjoja). Kantajat ovat 1. tammikuuta
2012 alkaen voineet hakea oikeusapua myös siviilioikeudellisissa asioissa. Tätä
oikeusapua voivat käyttää henkilöt, joilla ei ole varaa hankkia asianajajaa ja
joiden asia on oikeudellisesti tai menettelyn osalta monimutkainen. Oikeusjärjestelmän uudistusstrategiassa
annetaan asianmukainen painoarvo oikeusasiamiesinstituution eli
ihmisoikeuskeskuksen, jäljempänä ’keskus’, uudistamiselle. Tarkoituksena on
vahvistaa keskuksen ja siihen liittyvän kidutuksen torjuntaa käsittelevän
kansallisen järjestelmän riippumattomuutta ja tehokkuutta. (Ihmisoikeuksia
edistävien ja suojelevien kansallisten instituutioiden kansainvälinen
koordinointikomitea antoi ihmisoikeusvirastolle vuonna 2009 B-luokituksen, mikä
tarkoittaa, että virasto noudattaa Pariisin periaatteita osittain.) Tilapäinen
työryhmä teki yksityiskohtaisen tutkimuksen keskuksen toiminnasta. Tutkimukseen
kuului viraston toiminnan tulosten ja rahoitustarpeen arviointi sekä toiminnan
optimointiin mahdollisesti tarvittavien toimenpiteiden kartoitus.
Sisäministeriö laati antamiensa päätelmien pohjalta sekä kansainvälisten
kumppanien (kuten YK:n paikallisen ihmisoikeusneuvonantajan ja kidutusta
käsittelevän YK:n erityisraportoijan tehtävistä aiemmin vastanneen henkilön) ja
paikallisten kansalaisjärjestöjen tuella ja kyseisiä tahoja kuultuaan
lainsäädäntöluonnoksia, jotka koskivat keskuksen uudelleenjärjestelyjä,
oikeusasiamiehen (oikeusasiamiesten) valintaa ja nimittämistä sekä keskuksen
riippumattomuuden määrittämistä työntekijöiden valitsemisessa ja
nimittämisessä, sisäisen organisaation suunnittelua ja budjettiasioiden
käsittelyä. Lakiluonnoksesta järjestetään parhaillaan julkista kuulemista. Tämän ohella keskus on toteuttanut toimia
tehokkuutensa ja roolinsa uskottavuuden parantamiseksi Se on alkanut käyttää
oikeuttaan kyseenalaistaa tiettyjen lakien perustuslainmukaisuutta
perustuslakituomioistuimessa ja panna vireille oikeuskäsittelyjä tai toimia
neuvonantajana (amicus curiae) oikeudenkäynneissä, myös
syrjinnänvastaisissa oikeudenkäynneissä. Se avasi alueviraston Varnițaan,
joka on niin sanotulla turvavyöhykkeellä sijaitsevan Moldovan tasavallan
hallinnassa olevan Benderin esikaupunki. Alueviraston on tarkoitus käsitellä
paikallisväestön asioita ja parantaa yhteistyötä Transnistrian alueen vastaavan
oikeusasiamiesinstituution kanssa. (b) Vaikutustenarvioinnissa esitetyt suositukset ·
Jatketaan vuosiksi 2011–2014 laaditun,
ihmisoikeuksia koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja pyritään
saamaan edelleen kansainväliseltä yhteisöltä apua vähemmistökysymysten
ratkaisemisessa. Moldovan viranomaiset ovat osoittaneet
johdonmukaista sitoutumista vuosiksi 2011–2014 laaditun, ihmisoikeuksia
koskevan toimintasuunnitelman 2011–2014 täytäntöönpanoon ja sen tulosten
parantamiseen. Maaliskuussa 2013 tehdään muutoksia ihmisoikeuksia koskevan
toimintasuunnitelman kansallisen täytäntöönpanokomitean perustamista koskevaan
hallituksen asetukseen. Niillä mahdollistetaan kansainvälisten järjestöjen,
kuten Euroopan neuvoston, YK:n, EU:n, Etyjin, ja kansainvälisten
kansalaisjärjestöjen kutsuminen osallistumaan komitean seuranta- ja
arviointityöhön. Moldovan viranomaisten tarkoituksena oli toteuttaa kutsuminen
pian uuden hallituksen nimittämisen jälkeen. ·
Varmistetaan syrjinnän vastaisen lainsäädännön
tehokas täytäntöönpano eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisesti,
erityisesti antamalla kattavia ohjeita ja takaamalla toimivan
tasa-arvoneuvoston olemassaolo. Kuten edellä on laajasti esitetty, Moldovan
viranomaiset, oikeuslaitos, kansalaisyhteiskunta ja koko väestö osoittavat
olevansa hyvin perillä kysymyksistä, jotka liittyvät yhteiskunnassa edelleen
kiistelyn aiheena olevan syrjinnän torjuntaan. Moldovassa hyväksyttiin useita
täytäntöönpanotoimenpiteitä, jotka on määrä toteuttaa pian tasa-arvolain
hyväksymisen jälkeen. Niistä merkittävin on vankka koulutusohjelma, jossa
annetaan täytäntöönpano-ohjausta lakimiehille ja yleistä tiedotusta suurelle
yleisölle. Lisäksi toimenpiteisiin kuuluu tasa-arvolain vastaisten
hallinnollisten päätösten ja alueellisten säädösten kumoaminen oikeudellisin
keinoin ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätösten käyttäminen ohjenuorana
tulevalle kansalliselle oikeuskäytännölle. ·
Jatketaan taloudellisia ponnisteluja vuosiksi
2011–2015 laaditun, romaniväestön tukemista koskevan toimintasuunnitelman
panemiseksi täytäntöön tuloksellisesti ja johdonmukaisesti. Kuten edellä on esitetty, vuosiksi 2011–2015
laadittua, romaniväestön tukemista koskevaa toimintasuunnitelmaa on pantu
täytäntöön johdonmukaisesti. Romaniyhteisön sovittelijoiden aseman
vakiinnuttamisen perusteella tehtiin, vaikkakin vähän viivästyneenä,
konkreettisia talousarviositoumuksia vuonna 2013. Yhteistyö kansainvälisen
yhteisön kanssa ja siltä saatava tuki ovat tässä asiassa, kuten
ihmisoikeusasioissa yleisestikin, tärkeä edellytys suunniteltujen toimien
onnistumiselle. ·
Jatketaan hyvää yhteistyötä Tiraspolin
tosiasiallisten viranomaisten kanssa, mikä mahdollistaa tietojen vaihdon
asiakirjojen myöntämisestä sekä lainvalvontaan liittyvistä näkökohdista. Kuten viisumivapautta koskevan
toimintasuunnitelman edellytyksissä kuvataan, Moldovan tasavallan
perustuslakiviranomaiset myöntävät henkilöasiakirjoja Transnistrian asukkaille
Moldovan lainsäädännön mukaisesti annettujen tietojen perusteella. Tietoja
verrataan perustuslakiviranomaisten hallussa oleviin tietoihin. Chişinaun ja Tiraspolin välistä
lainvalvonta-asioita koskevaa yhteistyötä tehdään tapauskohtaisesti vuonna 1994
tehdyn sopimuksen perusteella. Sopimusta ei kuitenkaan voida panna sellaisenaan
täytäntöön Moldovan tasavallan ihmisoikeuskysymyksissä saavuttaman edistyksen
vuoksi, koska sopimuksessa ei ole riittäviä takeita henkilötietojen suojasta
eikä siitä, että Transnistrian tosiasiallisten viranomaisten kuulusteltaviksi
kutsumien epäiltyjen ihmisoikeuksia kunnioitetaan. Sen vuoksi sopimuksen muotoa
on tarkistettava. Tämän kysymyksen käsittelyä jatkettiin Odessan 5+2-kokouksen
jälkeen Moldovan tasavallassa olevan Etyjin valtuuskunnan laatiman ehdotuksen
perusteella. ·
Lisätään ponnisteluja, jotta voidaan vastata
mahdollisiin turvallisuuteen ja maahanmuuttoon liittyviin haasteisiin ja löytää
keinoja parantaa valvontaa rajoittamatta kokoonpanossa 5+2 käytäviä
neuvotteluja. Uudelleenkotoutumisesta vastaava Moldovan
varapääministeri (Moldovan tasavallan poliittinen edustaja 5+2-neuvotteluissa)
ilmoitti maaliskuussa 2013 kirjeessään Transnistrian tosiasialliselle
hallinnolle, 5+2-prosessin muille osallistujille ja vuoden 1992 Venäjän ja
Moldovan tasavallan välisen tulitaukosopimuksen nojalla perustetulle yhteiselle
valvontakomissiolle Moldovan tasavallan aikomuksesta perustaa Moldovan
tasavallan ja Transnistrian väliselle hallinnolliselle rajalle eli niin
sanotulle Transnistrian konfliktin turvavyöhykkeelle kuusi Moldovan
maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston rekisteröintipistettä. Niiden
avulla on määrä seurata ja valvoa muuttovirtoja Moldovan tasavallan ja Ukrainan
välisen rajan keskiosuudella (Transnistrian aluetta rajaavalla osuudella).
Tiraspoliin toimitetuissa tiedoissa oli perustietoja sijaintipaikoista,
menettelyistä, vastuussa olevista viranomaisista ja muista keskeisistä
tekijöistä. Kun Transnistrian viranomaiset olivat
reagoineet suunnitelmiin kielteisesti, uudelleenkotouttamisesta vastaava
pääministeri toimitti huhtikuussa Tiraspoliin kirjallisia lisäselvityksiä ja
julkisia lausuntoja, kuten maahanmuutto- ja turvapaikkaviraston antamat
lausunnot. Asia tuotiin uudelleen esille (23.–24. toukokuuta 2013 pidetyssä)
Odessan 5+2-kokouksessa, jossa Moldovan tasavalta osoitti vääriksi
Transnistrian syytökset, joiden mukaan aloitteella rajoitetaan niiden
Transnistriassa asuvien venäläisten ja ukrainalaisten vapaata liikkuvuutta,
joilla ei ole Moldovan passia. Transnistria vaikutti olevan tyytyväinen
saamiinsa selvityksiin. Moldovan tasavalta sopi lisäksi jatkavansa
kolmenvälisiä konsulineuvotteluja Venäjän ja Ukrainan kanssa niiden venäläisten
ja ukrainalaisten Transnistrian asukkaiden tilanteesta, jotka eivät halua
kirjautua Moldovan viranomaisten rekisteriin. Vuonna 2012 Moldovan tasavallassa oli
kansallisen tilastokeskuksen mukaan 3 559 541 asukasta (ilman
Transnistrian aluetta). Transnistrian asukasluvun arvioitiin olevan
509 400 henkilöä. (Luvusta ei ole vähennetty alueelta lähteneiden
siirtolaisten huomattavaa määrää.) Asukkaista 280 239 (55 prosenttia) oli
Moldovan kansalaisia, jotka on rekisteröity valtiolliseen väestörekisteriin.
Tietotekniikka- ja viestintäministeriö myönsi vuonna 2012 Transnistrian
alueella asuville Moldovan tasavallan kansalaisille 15 531 passia. Moldovan tasavalta harjoittaa yleisesti ottaen
osallistavaa politiikkaa suhteessa Transnistrian alueella asuviin
kansalaisiinsa ja antaa heille maksuttoman mahdollisuuden ottaa vapaaehtoisesti
Moldovan kansalaisuus (tai myöntää heille maksuttoman henkilöasiakirjan
ensimmäisen rekisteröinnin yhteydessä). Koska Moldovan tasavalta ei tunnusta
Transnistrian väestörekisteriasiakirjoja, tietotekniikka- ja
viestintäministeriö soveltaa hakijan kansalaisuuden vahvistamiseen
erityistoimenpiteitä, jotka ovat vuoden 2004 kansalaisuuslakiin tehtyjen
muutosten sekä 9. syyskuuta 2005 annetun hallituksen päätöksen nro 959 ja 10.
toukokuuta 2011 annetun hallituksen päätöksen nro 337 mukaisia. Toukokuusta
2012 alkaen on Chişinaun ja Tiraspolin välillä käyty keskusteluja
tietojenvaihtojärjestelmän käyttöönotosta, Transnistrian tosiasiallisten
viranomaisten myöntämien asiakirjojen uudelleenrekisteröinnistä ja varsinkin
koko maan kattavien henkilötunnusten (Moldovan väestörekisterikeskuksen luomien
numeroiden) käyttöönotosta Transnistrian tosiasiallisten viranomaisten
myöntämissä väestörekisteriasiakirjoissa. Tämän ansiosta Transnistrian
asukkaiden olisi helpompi hakea Moldovan henkilöasiakirjoja. Moldovan tasavallan väestön
henkilöasiakirjojen myöntämistä ja väestörekisteriä koskevan asetuksen
hyväksymisestä 18. helmikuuta 2013 annetussa hallituksen päätöksessä nro 125
(jolla korvataan 6. kesäkuuta 1995 annettu hallituksen päätös nro 376,
sellaisena kuin se on muutettuna) määrätään nykyään, että sellaisten
täysi-ikäisten henkilöiden tunnistaminen, joita ei ole aikaisemmin rekisteröity
tai joiden henkilöllisyyttä ei voida varmistaa aiemmin myönnettyjen
asiakirjojen perusteella, on toteutettava toisen vanhemman, laillisen edustajan
tai muiden (1.–3. asteen ) sukulaisten omalla vastuullaan tekemän vakuutuksen
perusteella. Hakijan on viimeksi mainitussa tapauksessa toimitettava
kirjallisia lisäselvityksiä, jotka on myöntänyt paikallisviranomainen tai muu
hallintoelin, jolla on tietoja asianomaisesta henkilöstä. Transnistrian
asukkaiden jälkeläiset tai sukulaiset, joita ei voida tunnistaa eikä tunnustaa
neuvostomallin mukaisella passijärjestelmällä (joka on siirtynyt Moldovan
väestörekisterille), voivat nykyään vastaavasti saada Moldovan kansalaisuuden
sukulaistensa lausuntojen perusteella. Moldovan rikoslaissa säädetään sakoista
ja enintään yhden vuoden vankeusrangaistuksesta, jotka voidaan määrätä
valheellisen lausunnon antamisesta viranomaiselle silloin, kun tarkoituksena on
saada aikaan oikeusvaikutuksia kolmannelle henkilölle. Yleisarvio asiakokonaisuudesta 4 Moldovan tasavalta on edistynyt vaadittujen toisen vaiheen edellytysten tehokkaassa täytäntöönpanossa. Ulkomaalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden laillista oleskelua koskeneet viimeisetkin rajoitukset on poistettu, kaikkien kansalaisten mahdollisuuksia hankkia henkilöasiakirja on edelleen parannettu tehokkaasti ja syrjinnänvastaisen lainsäädännön täytäntöönpanossa on saavutettu huomattavia parannuksia. Myös Transnistrian alueen tilannetta on pyritty parantamaan perustamalla muuttoliikkeen seurantajärjestelmä ja ottamalla käyttöön erityisiä vahvistusmenettelyjä Moldovan henkilöasiakirjoja hakeville Transnistrian alueen asukkaille. Moldovan tasavalta pystyy myös osoittamaan, että se on toteuttanut kaikkien vaikutustenarvioinnissa esitettyjen suositusten johdonmukaista seurantaa. Komissio katsoo, että yleisesti ottaen Moldovan tasavalta täyttää asiakokonaisuudessa 4 asetetut toisen vaiheen edellytykset. Vaadittavat lisätoimet: · Varmistetaan tasa-arvolain kestävä täytäntöönpano erityisesti perustamalla toimiva tasa-arvoneuvosto ja vauhdittamalla vammaisten sosiaalista osallisuutta koskevan lain täysimääräistä täytäntöönpanoa. · Varmistetaan riittävä rahoitus ihmisoikeuksia koskevalle kansalliselle toimintasuunnitelmalle. · Jatketaan oikeusalan uudistuksen toteuttamista muun muassa vahvistamalla oikeusasiamiesinstituutiota. · Perustetaan ilmoitetut rekisteröintipisteet Moldovan ja Transnistrian alueen väliselle hallinnolliselle rajalle. · Pyritään helpottamaan Transnistrian asukkaiden kirjaamista väestörekisteriin yhteistyössä Transnistrian alueen kanssa. 3. Päätelmät Sen jälkeen kun EU:n ja Moldovan tasavallan
välinen viisumiasioita koskeva vuoropuhelu käynnistettiin kesäkuussa 2010 ja
viisumivapautta koskeva toimintasuunnitelma esiteltiin Moldovan tasavallan
viranomaisille tammikuussa 2011, komissio on raportoinut Euroopan parlamentille
ja neuvostolle säännöllisesti siitä, miten Moldovan tasavalta on edistynyt
viisumivapautta koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyvissä, ensimmäiseen
vaiheeseen kuuluvissa neljässä asiakokonaisuudessa asetettujen edellytysten
täyttämisessä. Tässä neljännessä seurantakertomuksessa käsitellään edistymistä
toisessa vaiheessa. Viisumivapautta koskevaan
toimintasuunnitelmaan liittyvän tiiviin raportoinnin lisäksi komissio on myös
jatkanut sen seuraamista, miten Moldovan tasavalta on edistynyt kyseeseen
tulevilla viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman osa-alueilla, osana
seuraavia rakenteita: ·
viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevä
EU:n ja Moldovan tasavallan sekakomitea; ·
takaisinottoa käsittelevä EU:n ja Moldovan
tasavallan sekakomitea; ·
EU:n ja Moldovan tasavallan alasekakomitea nro 3; ·
EU:n ja Moldovan tasavallan liikkuvuuskumppanuuden
johtavien virkamiesten kokous; ·
EU:n ja Moldovan tasavallan ihmisoikeusvuoropuhelu. EU:n ja Moldovan tasavallan välisessä
vuoropuhelussa ja yhteistyössä on kaikissa edellä mainituissa komiteoissa ja
yhteyksissä edistytty pitkälle ja yhteistyö sujuu kitkattomasti. Viisumien
myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean ja takaisinottoa
käsittelevän sekakomitean viimeisimmissä kokouksissa, jotka pidettiin
Brysselissä 12. kesäkuuta 2013 ja joihin osallistuivat myös EU:n jäsenvaltiot,
komissio totesi, että molempien sopimusten täytäntöönpanossa oli yleisesti
ottaen edistytty tyydyttävästi. EU:n ja Moldovan tasavallan välinen
viisumiasioita koskeva vuoropuhelu on osoittautunut tärkeäksi välineeksi sekä
oikeus- ja sisäasioihin liittyvien että muiden uudistusten tukemisessa.
Esimerkkejä niistä ovat oikeusvaltioperiaatetta ja perustuslaillisia
kysymyksiä, kuten poliittisten puolueiden rahoitusta ja poliittista syytesuojaa
koskevat uudistukset. Moldovan tasavalta on kolmen viimeksi kuluneen vuoden
aikana jatkuvasti ja tehokkaasti edistynyt viisumivapautta koskevaan
toimintasuunnitelmaan sisältyvien neljän asiakokonaisuuden kattamilla
osa-alueilla. Saavutettu edistys on osoitus siitä, että Moldovan tasavallan
viranomaiset ovat määrätietoisesti sitoutuneet ja pyrkineet varmistamaan, että
viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman toteuttaminen otetaan
painopisteeksi lainsäädäntö- ja hallintotyössä sekä politiikan toteuttamisessa. On kuitenkin korostettava, että uudistukset,
joita on toteutettu useilla viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman
kattamilla aloilla, ja erityisesti julkishallinnon hyvään hallintotapaan
liittyvät uudistukset, edellyttävät Moldovan viranomaisilta vankan
poliittisen tahdon osoittamista, jotta ne juurtuisivat lujasti Moldovan
yhteiskuntaan. Tämä arviointi osoittaa, että Moldovan
tasavalta täyttää suurelta osin kaikki viisumivapautta koskevaan
toimintasuunnitelmaan sisältyvissä neljässä asiakokonaisuudessa asetetut
edellytykset. Lainsäädäntö- ja toimintakehyksen toimivuus sekä
institutionaaliset ja organisatoriset periaatteet ja menettelyt ovat kaikissa
neljässä asiakokonaisuudessa eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia.
Komissio katsoo, että Moldovan tasavalta on edistynyt erittäin hyvin
viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman toisen vaiheen edellytysten
tehokkaassa ja kestävässä täytäntöönpanossa. Kun Moldovan tasavalta toteuttaa
tässä kertomuksessa edellytettävät toimenpiteet, se saa päätökseen
viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman toisen vaiheen kaikkien
edellytysten täytäntöönpanon. Komissio aikoo edelleen kiinnittää erityistä
huomiota siihen, että Moldovan tasavalta osoittaa tarvittavat taloudelliset
resurssit ja henkilöstöresurssit lainsäädäntö- ja toimintakehyksen kestävää
täytäntöönpanoa varten. Tässä yhteydessä Moldovan tasavaltaa pyydetään
laatimaan pitkän aikavälin monivuotinen suunnitelma sen varmistamiseksi,
että edellytysten pysyvään täyttämiseen tarvittavat taloudelliset resurssit ja
henkilöresurssit osoitetaan valtion talousarviosta sisällyttämällä siihen
järjestelmällisesti tarvittavat budjettikohdat. On myös erityisen tärkeää
järjestää vastedeskin kohdennettuja tiedotuskampanjoita viisumivapaaseen
matkustamiseen liittyvien oikeuksien ja velvollisuuksien selkeyttämisestä sekä
EU:n työmarkkinoille pääsyä koskevista säännöistä. Komissio jatkaa viisumivapautta
koskevan toimintasuunnitelman neljässä asiakokonaisuudessa tämän kertomuksen
mukaisesti vaadittujen toimien toteuttamisen aktiivista seuraamista ja
aikoo laatia syksyllä kertomuksen kaikkien viisumivapautta koskevan
toimintasuunnitelman edellytysten tehokkaasta täytäntöönpanosta. [1] Neuvoston
asiakirja 18078/10. [2] Nämä ovat
i) asiakirjojen turvallisuus, joka kattaa myös biometriset tunnisteet, ii)
laiton maahanmuutto, myös takaisinotto, iii) yleinen järjestys ja turvallisuus
ja iv) ulkosuhteet ja perusoikeudet. [3] SEC(2011)
1075 lopullinen. [4] SWD(2012)
12 final. [5] COM
(2012) 348 final. [6] COM
(2012) 443 final. [7] Alasekakomitea
nro 3: tulliasiat, valtioiden rajat ylittävä yhteistyö, rahanpesu, huumeet ja
laiton maahanmuutto. [8] COM(2012)
443 final. [9] ICAO:n
asiakirjassa 9303 olevan 1 osan III jakson ”Security Standards for machine
readable travel documents” tiedoksi annettavassa lisäyksessä 1 olevan V kohdan
mukaiset turvatekijät: kaksisävyinen vesileima, UV-valossa fluoresoivat kuidut,
fluoresoiva turvalanka, mikropainatus, laserperforoitu passin numero. [10] Vesileima,
mikropainatus, UV-valossa fluoresoivat lomakkeen tunnus ja sarjanumero. [11] Moldovan
viranomaisten mukaan Transnistrian alueella on 509 400 asukasta, joista 55
prosenttia on Moldovan tasavallan kansalaisia ja joista 33 128 henkilöllä
on Moldovan tasavallan biometrinen passi. [12] Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 562/2006, annettu 15 päivänä
maaliskuuta 2006, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön
säännöstöstä. [13] SEC(2011)
145 lopullinen. [14] EU:n
ulkorajavalvontaa sekä palauttamista ja takaisinottoa koskeva
Schengen-luettelo, suositukset ja parhaat käytännöt, neuvoston asiakirja
7864/09. [15] Vuonna
2012 tuli esille 87 tutkittavaa lahjontatapausta. Tutkinta saatiin päätökseen
92 tapauksessa. Kurinpitoseuraamuksia määrättiin kaikkiaan 102, ja niistä 34
tapausta johti irtisanomiseen. Vuosina 2010–2012 aloitettiin rikostutkinta
neljässä rikosasiassa, jotka koskivat vakavia lahjontarikoksia. [16] http://www.eubam.org/files/20121206142708402683P9AP_ENG_Second_Year.pdf. [17] Demokratian
ja taloudellisen kehityksen organisaatio GUAM (Georgia, Ukraina, Azerbaidžan ja
Moldovan tasavalta). [18] Rajapoliisiosasto
sai huhtikuussa 2013 kaikki tarvittavat laitteet ja 30 partioautoa, joilla
varmistetaan liikkuvien yksiköiden toimintavalmius. [19] Takaisinottoa
käsittelevän sekakomitean viime kokous pidettiin 12. kesäkuuta 2013. [20] Laittomasti
oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamista koskevien neuvoston
direktiivissä 2008/115/EY säädettyjen vähimmäisvaatimusten mukaisesti. [21] Palvelujen
tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön
toiseen jäsenvaltioon annetun neuvoston direktiivin 96/71/EY mukaisesti. [22] Viisumien
myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean viime kokous pidettiin 12.
kesäkuuta 2013. [23] Vuonna
2012 asioiden käsittelyaika ensimmäisessä oikeusasteessa oli keskimäärin 107
päivää, eli kuuden kuukauden määräaikaa noudatettiin tiukasti. Kun otetaan
huomioon toinen oikeusaste, käsittelyaika on huomattavasti pidempi: keskimäärin
401 päivää. Vireillä (eli ensimmäisen oikeusasteen tai
muutoksenhakutuomioistuimen käsiteltävänä) on parhaillaan 82 asiaa (jotka
koskevat 85 henkilöä). [24] Menettelyn
aloittamisen jälkeen on tehty 17 päätöstä. Tammikuun 1. päivänä 2013 Moldovan
tasavallan alueella oleskeli yhteensä 1 998 (tunnustettua tai pysyvän
oleskeluluvan saanutta) kansalaisuudetonta henkilöä. [25] Ihmiskaupan
tilastoja: Kirjattuja rikoksia oli 140 vuonna 2010, 111 vuonna 2011, 151 vuonna
2012 ja avustus- ja suojelukeskuksen (CAP) avustamia uhreja oli 355 vuonna
2010, 339 vuonna 2011 ja 424 vuonna 2012. Sisäministeriön mukaan ihmiskaupan
uhreiksi tunnistettiin 131 henkilöä vuonna 2011 ja 266 henkilöä vuonna 2012.
Langettavia tuomioita annettiin 7 vuonna 2011 ja 13 vuonna 2012. Avustettujen
lapsikaupan uhreiksi joutuneiden lasten osuus oli 9,6 prosenttia vuonna 2010,
14 prosenttia vuonna 2011 ja 13 prosenttia vuonna 2012. [26] Suunnitelmaan
kuuluvien toimien toteuttamiseen tarvittava rahoitus annetaan viranomaisille
valtion ja aluehallinnon talousarvioiden määrärahoista vuosille 2012–2013. Se
täydentää viranomaisille yksittäisten hankkeiden toteuttamiseen annettavaa
ulkoista tukea, joihin kuuluu Euroopan neuvoston tuki hyvää hallintotapaa ja
lahjonnan torjuntaa itäisessä kumppanuudessa koskevalle hankkeelle sekä
Euroopan komission tuki hankkeessa Moldovan tasavallan hallituksen tukemiseksi
lahjonnan vastaisten toimien toteuttamisessa, sisäministeriötä ja poliisia
koskevan uudistuksen toteuttamisessa ja henkilötietojen suojaamisessa. [27] Tällä
järjestelmällä ei toistaiseksi ole ollut odotettua vaikutusta, eikä se ole
muuttanut merkittävästi suhtautumista lahjomattomuuteen julkisella sektorilla.
Lahjontariskien itsearviointi on yleensä ollut pelkkä muodollisuus, ja
poliittinen epävakaus on vaikuttanut julkisten laitosten hallinnollisiin
valmiuksiin. Lahjomattomuussuunnitelmien laatu ei mainittujen taustatekijöiden
vuoksi ole ollut tyydyttävä. Lahjonnan torjuntaa käsittelevä kansallinen keskus
on hiljattain saanut valtuudet osallistua lahjontariskien analysoinnista
vastaavien työryhmien toimintaan ja kommentoida sitä. Sitä ennen keskuksella
oli vain yleisiä valvontatehtäviä, joiden puitteissa se ei voinut osallistua
itse prosessiin. [28] Toiminnan
riippumattomuus taataan määrittelemällä keskuksen johtajalle hallituksen,
parlamentin ja presidentin toimikaudesta poikkeava toimikausi sekä nimittämällä
keskuksen johtaja ja apulaisjohtajat lakisääteisen ammattitaidon ja poliittisen
sitoutumattomuuden perusteella. Lisäksi nimitys- ja irtisanomismenettelyyn on
osallistuttava enemmän kuin yksi viranomainen ja lainsäädännössä on
määriteltävä tyhjentävästi ehdot ennen toimikauden päättymistä tehtävälle
irtisanomiselle. [29] Elämäntapatarkastuksissa
henkilön elämäntapaa verrataan hänen laillisesti saamiinsa tuloihin. [30] Hanke
Moldovan tasavallan hallituksen tukemiseksi lahjonnan torjumisessa,
sisäministeriön ja poliisin uudistamisessa ja henkilötietojen suojauksessa. [31] Keskusvaalilautakunta
koostuu poliittisten puolueiden edustajista. Siinä on kolme kokoaikaista
työntekijää sekä 20 pääasiassa vaalikampanjoiden aikana tarvittavaa
työntekijää. Lautakunnalla on oltava asianmukaiset resurssit, jotta
vaalikampanjoiden ja yleensäkin poliittisten puolueiden rahoitusta voidaan
valvoa riittävästi ja ennakoivasti. [32] Rahanpesun
ehkäisemisestä ja torjumisesta vastaava virasto on Camden Asset Recovery
Inter-agency -verkoston (CARIN-verkoston) tarkkailijajäsen. [33] i)
Saapuvat luovutuspyynnöt: oikeusministeriön käsittelyaika on 3–4 kuukautta ja
valtakunnansyyttäjänviraston 2–3 kuukautta; ii) saapuvat virka-apupyynnöt:
oikeusministeriön käsittelyaika on 2–3 kuukautta, ja
valtakunnansyyttäjänviraston enintään 6 kuukautta; iii) oikeusministeriö
käsittelee rikostuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevat saapuvat
pyynnöt noin 3 kuukaudessa ja vastaavat lähtevät pyynnöt 4–5 kuukaudessa; (iv)
oikeusministeriö käsittelee tuomittujen henkilöiden ulkomaille siirtämistä
koskevat pyynnöt 5–6 kuukaudessa. [34] Yleissopimuksen
mukaan kahden tai useamman sopimusvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat
yhteisestä sopimuksesta perustaa yhteisen tutkintaryhmän tiettyyn tarkoitukseen
ja määräajaksi suorittamaan rikostutkintaa yhden tai useamman sopimusvaltion
alueella. [35] Yksikkö
valvoo, miten lainvalvontaelimet lähettävät eteenpäin ja rekisteröivät
järjestäytynyttä rikollisuutta koskevia tapauksia sekä ilmoittavat kyseisistä
tapauksista.