EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02015D0789-20181011
Commission Implementing Decision (EU) 2015/789 of 18 May 2015 as regards measures to prevent the introduction into and the spread within the Union of Xylella fastidiosa (Wells et al.) (notified under document C(2015) 3415)
Consolidated text: Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/789, annettu 18 päivänä toukokuuta 2015, toimenpiteistä Xylella fastidiosa (Wells et al.) -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3415)
Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/789, annettu 18 päivänä toukokuuta 2015, toimenpiteistä Xylella fastidiosa (Wells et al.) -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3415)
No longer in force
02015D0789 — FI — 11.10.2018 — 006.001
Tämä asiakirja on ainoastaan dokumentoinnin apuväline eikä sillä ole oikeudellista vaikutusta. Unionin toimielimet eivät vastaa sen sisällöstä. Säädösten todistusvoimaiset versiot on johdanto-osineen julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja ne ovat saatavana EUR-Lexissä. Näihin virallisiin teksteihin pääsee suoraan tästä asiakirjasta siihen upotettujen linkkien kautta.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/789, annettu 18 päivänä toukokuuta 2015, toimenpiteistä Xylella fastidiosa (Wells et al.) -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3415) (EUVL L 125 21.5.2015, s. 36) |
Muutettu:
|
|
Virallinen lehti |
||
N:o |
sivu |
päivämäärä |
||
L 333 |
143 |
19.12.2015 |
||
L 126 |
77 |
14.5.2016 |
||
L 336 |
31 |
16.12.2017 |
||
L 164 |
49 |
29.6.2018 |
||
L 255 |
16 |
11.10.2018 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/789,
annettu 18 päivänä toukokuuta 2015,
toimenpiteistä Xylella fastidiosa (Wells et al.) -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi
(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 3415)
1 artikla
Määritelmät
Tässä päätöksessä tarkoitetaan
a) ’mainitulla organismilla’Xylella fastidiosa (Wells et al.) -organismin kaikkia alalajeja;
b) ’isäntäkasveilla’ istutettavaksi tarkoitettuja kasveja, siemeniä lukuun ottamatta, jotka kuuluvat Xylella fastidiosa -organismille unionin alueella alttiita isäntäkasveja koskevassa komission tietokannassa lueteltuun sukuun ja lajiin, jonka on havaittu olevan unionin alueella altis mainitulle organismille, tai, jos jäsenvaltio on rajannut alueen ainoastaan yhdelle tai useammalle mainitun organismin alalajille 4 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, jonka on havaittu olevan altis kyseiselle alalajille;
c) ’mainituilla kasveilla’ isäntäkasveja ja kaikkia istutettavaksi tarkoitettuja kasveja, siemeniä lukuun ottamatta, jotka kuuluvat liitteessä I lueteltuun sukuun tai lajiin;
d) ’ammattimaisella toimijalla’ henkilöä, joka toimii ammattimaisesti yhdessä tai useammassa seuraavassa kasveihin liittyvässä toiminnassa:
i) istutus;
ii) jalostus;
iii) tuotanto, mukaan luettuna kasvatus, lisäys ja ylläpito;
iv) tuominen unionin alueelle sekä siirtäminen unionin alueella ja sieltä pois;
v) asettaminen saataville markkinoilla.
2 artikla
Mainitun organismin havaitseminen tai epäilty esiintyminen
1. Kaikkien henkilöiden, jotka epäilevät mainitun organismin esiintymistä tai saavat tietää sen esiintymisestä, on välittömästi ilmoitettava siitä vastuussa olevalle viralliselle elimelle ja toimitettava sille kaikki asiaankuuluvat tiedot mainitun organismin esiintymisestä tai epäillystä esiintymisestä.
2. Vastuussa olevan virallisen elimen on välittömästi kirjattava tällaiset tiedot.
3. Jos vastuussa olevalle viralliselle elimelle on ilmoitettu mainitun organismin esiintymisestä tai epäillystä esiintymisestä, sen on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet esiintymisen tai epäillyn esiintymisen varmistamiseksi.
4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille henkilöille, joiden valvonnassa on kasveja, jotka mainittu organismi voi tartuttaa, ilmoitetaan välittömästi mainitun organismin esiintymisestä tai epäillystä esiintymisestä, mahdollisista seurauksista ja riskeistä sekä toteutettavista toimenpiteistä.
3 artikla
Mainitun organismin kartoittaminen jäsenvaltioiden alueella sekä sen yksilöinti
1. Jäsenvaltioiden on kartoitettava vuosittain mainitun organismin esiintymistä mainituissa kasveissa alueellaan.
Kartoitukset tekee vastuussa oleva virallinen elin tai ne tehdään vastuussa olevan virallisen elimen virallisessa valvonnassa. Kartoituksiin on sisällyttävä silmämääräiset tarkastukset ja myös näytteenotto ja testaus, jos epäillään mainitun organismin aiheuttamaa tartuntaa. Kartoitusten on perustuttava vankkoihin tieteellisiin ja teknisiin periaatteisiin, ja ne on tehtävä vuoden sellaisina ajankohtina, jotka ovat mainitun organismin havaitsemiseen silmämääräisellä tarkastuksella sekä näytteenoton ja testauksen avulla tarkoituksenmukaisia. Kartoituksissa on otettava huomioon saatavilla oleva tieteellinen ja tekninen näyttö, mainitun organismin ja sen vektorien biologia, mainittujen kasvien esiintyminen ja biologia sekä muut tarpeelliset tiedot, jotka koskevat mainitun organismin esiintymistä. Lisäksi niissä on otettava huomioon komission verkkosivuilla annetut Xylella fastidiosa -organismin kartoituksia koskevat tekniset ohjeet ( 1 ).
2. Mainitun organismin kartoittamiseksi muilla kuin rajatuilla alueilla on tehtävä yksi molekyylitesti, ja jos tulos on positiivinen, organismin esiintyminen on yksilöitävä suorittamalla lisäksi kansainvälisiä standardeja noudattaen vähintään yksi positiivinen molekyylitesti. Kyseisten testien on oltava komission tietokannassa lueteltuja mainitun organismin ja sen alalajien yksilöintiin tarkoitettuja testejä, jotka kohdistuvat genomin eri osiin.
Mainitun organismin kartoittamiseksi rajatuilla alueilla on tehtävä yksi testi, ja jos tulos on positiivinen, organismin esiintyminen on yksilöitävä suorittamalla kansainvälisiä standardeja noudattaen vähintään yksi positiivinen molekyylitesti. Kyseisten testien on oltava komission tietokannassa lueteltuja mainitun organismin ja sen alalajien tunnistamiseen tarkoitettuja testejä.
3. Komissio hallinnoi ja päivittää 2 kohdassa tarkoitettua tietokantaa ja saattaa sen yleisön saataville.
Tietokannassa luetellut testit jaetaan kahteen ryhmään riippuen niiden soveltuvuudesta mainitun organismin ja sen alalajien yksilöintiin rajatuilla alueilla ja muilla kuin rajatuilla alueilla.
3 a artikla
Valmiussuunnitelmat
1. Kunkin jäsenvaltion on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016 laadittava suunnitelma toimista, jotka toteutetaan sen alueella 4–6 a artiklan ja 9–13 a artiklan mukaisesti, jos mainitun organismin esiintyminen on varmistettu tai sitä epäillään esiintyvän, jäljempänä ’valmiussuunnitelma’.
2. Valmiussuunnitelmassa on vahvistettava myös seuraavaa:
a) kyseisiin toimiin osallistuvien elinten tehtävät ja vastuualueet sekä vastuuviranomainen;
b) yksi tai useampi nimenomaisesti mainitun organismin testaamiseen hyväksytty laboratorio;
c) säännöt, jotka koskevat kyseisistä toimista tiedottamista osallistuvien elinten, vastuuviranomaisen, asianomaisten ammattimaisten toimijoiden ja yleisön kesken;
d) protokollat, joissa kuvataan silmämääräisiä tarkastuksia, näytteenottoa ja laboratoriotestejä koskevat menetelmät;
e) toimiin osallistuvien elinten henkilöstön koulutusta koskevat säännöt;
f) saataville asetettavat vähimmäisresurssit sekä menettelyt lisäresurssien saamiseksi, kun mainitun organismin esiintymistä epäillään tai se on vahvistettu.
3. Jäsenvaltioiden on tarpeen mukaan arvioitava ja tarkasteltava uudelleen valmiussuunnitelmiaan.
4. Jäsenvaltioiden on pyynnöstä toimitettava valmiussuunnitelmansa komissiolle ja ilmoitettava niistä kaikille asianomaisille ammattimaisille toimijoille julkaisemalla ne internetissä.
4 artikla
Rajattujen alueiden määrittäminen
1. Jos mainitun organismin esiintyminen yksilöidään, asianomaisen jäsenvaltion on rajattava alue välittömästi 2 kohdan mukaisesti, jäljempänä ’rajattu alue’.
Jos mainitun organismin yhden tietyn alalajin esiintyminen vahvistetaan, asianomainen jäsenvaltio voi rajata alueen ainoastaan kyseisen alalajin osalta, poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään.
Jos useamman kuin yhden mainitun organismin alalajin esiintyminen yksilöidään, asianomaisen jäsenvaltion on rajattava kyseinen alue mainitun organismin ja kaikkien sen mahdollisten alalajien osalta.
Jos alalajin esiintymisen yksilöintiä vielä odotetaan, asianomaisen jäsenvaltion on rajattava kyseinen alue mainitun organismin ja kaikkien sen mahdollisten alalajien osalta.
Alalajin esiintymisen yksilöinnin on perustuttava 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen testien tuloksiin.
2. Rajatun alueen on koostuttava tartuntavyöhykkeestä ja puskurivyöhykkeestä.
Tartuntavyöhykkeen on sisällettävä kaikki kasvit, jotka tiedetään mainitun organismin tartuttamiksi, kaikki kasvit, joissa on oireita mainitun organismin mahdollisesti aiheuttamasta tartunnasta, ja kaikki muut kasvit, jotka todennäköisesti ovat kyseisen organismin tartuttamia siksi, että ne sijaitsevat lähellä tartunnan saaneita kasveja tai että niiden tuotantolähde, jos se on tiedossa, on sama kuin tartunnan saaneilla kasveilla tai niistä kasvatetuilla kasveilla.
▼M4 —————
Puskurivyöhykkeen leveyden on oltava vähintään 5 km, ja sen on ympäröitävä tartuntavyöhykettä. Puskurivyöhykkeen leveyttä voidaan vähentää vähintään yhteen kilometriin, jos ollaan hyvin varmoja siitä, ettei mainitun organismin ensimmäinen esiintyminen ole johtanut sen leviämiseen ja jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) kaikki isäntäkasvit, niiden terveystilanteesta riippumatta, on välittömästi poistettu 100 metrin säteellä kasvista, jonka on havaittu saaneen tartunnan;
b) muita mainitun organismin tartuttamia kasveja ei ole hävittämistoimenpiteiden jälkeen havaittu tartuntavyöhykkeellä sellaisten virallisten testien perusteella, jotka on tehty vähintään kerran vuodessa, komission verkkosivulla olevat Xylella fastidiosan kartoitusta koskevat tekniset ohjeet huomioon ottaen. Kyseisten testien on perustuttava sellaiseen näytteenottojärjestelmään, jolla voidaan 99 prosentin luotettavuudella yksilöidä tartunnan saaneiden kasvien vähintään 1 prosentin esiintymisaste ja jossa näytteenotto kohdistuu sellaisiin kasveihin, joissa on oireita, sekä niiden läheisyydessä oleviin oireettomiin kasveihin;
c) tartuntavyöhykettä ympäröivällä vähintään 5 km leveällä vyöhykkeellä on tehty määrittelykartoitus, jonka tuloksena päätellään, ettei vyöhykkeellä ole havaittu mainitun organismin esiintymistä. Kyseisen kartoituksen on perustuttava ruudukkoon, joka on jaettu 100 m × 100 m kokoisiin neliöihin tartuntavyöhykettä ympäröivällä vähintään 1 km leveällä vyöhykkeellä ja 1 km × 1 km kokoisiin neliöihin muualla puskurivyöhykkeellä. Asianomaisen jäsenvaltion on kullakin kyseisellä neliöllä tarkastettava mainitut kasvit silmämääräisesti ja suoritettava näytteenotto ja testaus kasveille, joissa on oireita, ja niiden läheisyydessä oleville oireettomille kasveille;
d) Mainittua organismia levittäviä vektoreita ei kahdesti vektorien lentokauden aikana kansainvälisiä standardeja noudattaen tehtyjen testien perusteella ole havaittu tartuntavyöhykkeellä sen jälkeen, kun hävittämistoimenpiteet on toteutettu. Kyseisten testien perusteella on voitava päätellä, että mainitun organismin luonnollista leviämistä ei ole tapahtunut.
Jos puskurivyöhykkeen leveyttä vähennetään, asianomaisen jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille vähennyksen perustelut.
Jos kyse on 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista leviämisen rajoittamista koskevista toimenpiteistä tartuntavyöhykkeellä, puskurivyöhykkeen leveyden on oltava vähintään 10 kilometriä.
Vyöhykkeiden täsmällisen määrityksen on perustuttava vankkoihin tieteellisiin periaatteisiin, mainitun organismin ja sen vektorien biologiaan, tartunta-asteeseen, vektorien esiintymiseen ja mainittujen kasvien levinneisyyteen kyseisellä alueella.
3. Jos mainitun organismin esiintyminen puskurivyöhykkeellä varmistuu, tartuntavyöhykkeen ja puskurivyöhykkeen rajoja on välittömästi tarkistettava ja muutettava vastaavasti.
4. Jäsenvaltioiden on laadittava ja pidettävä ajan tasalla luetteloa alueellaan perustetuista rajatuista alueista ja julkaistava se ja siihen tehdyt päivitykset. Niiden on ilmoitettava komissiolle luettelostaan ja siihen tehdyistä päivityksistä komission täytäntöönpanopäätöksen 2014/917/EU ( 2 ) mukaisesti.
Näiden ilmoitusten perusteella komissio päivittää ja julkaisee luettelon rajatuista alueista.
5. Jos mainittua organismia ei ole 3 artiklassa tarkoitettujen kartoitusten ja 6 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun seurannan perusteella havaittu rajatulla alueella viiden vuoden aikana, alueen rajaaminen voidaan poistaa. Tällöin asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille.
Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jos asianomainen jäsenvaltio on 2 kohdan neljännen alakohdan nojalla vähentänyt puskurivyöhykkeen leveyttä vähintään 1 kilometriin, tämä jäsenvaltio voi poistaa kyseisen rajatun alueen 12 kuukauden kuluttua sen jälkeen, kun se on ensimmäisen kerran määritetty, jos molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:
a) edellä olevan 2 kohdan neljännen alakohdan nojalla tehtyjen toimenpiteiden tuloksena päätellään suurella varmuudella, että mainitun organismin ensimmäinen esiintyminen oli yksittäistapaus eikä organismi ole levinnyt kyseisellä rajatulla alueella edelleen;
b) viralliset testit on suoritettu rajatulla alueella niin lähellä poistamisajankohtaa kuin mahdollista, komission verkkosivulla annetut Xylella fastidiosa -organismia koskevan kartoituksen tekniset ohjeet huomioon ottaen, käyttäen sellaista näytteenottojärjestelmää, jolla voidaan 99 prosentin luotettavuudella yksilöidä tartunnan saaneiden kasvien vähintään 1 prosentin esiintymisaste kansainvälisiä standardeja noudattaen ja jossa näytteenotto kohdistuu sellaisiin kasveihin, joissa on oireita, sekä niiden läheisyydessä oleviin oireettomiin kasveihin.
Jos rajattu alue poistetaan toisen alakohdan mukaisesti, aiemmin määritetyllä rajatulla alueella sijaitseville mainituille kasveille on tehtävä kartoituksia tehostetusti kahden seuraavan vuoden aikana. Kyseinen kartoitus on suoritettava käyttäen sellaista näytteenottojärjestelmää, jolla voidaan 99 prosentin luotettavuudella yksilöidä tartunnan saaneiden kasvien vähintään 1 prosentin esiintymisaste kansainvälisiä standardeja noudattaen sellaisten tieteellisten ja teknisten periaatteiden perusteella, jotka liittyvät mainitun organismin mahdolliseen leviämiseen lähiympäristössä, ja joissa kartoitus kohdistuu sellaisiin kasveihin, joissa on oireita, sekä niiden läheisyydessä oleviin oireettomiin kasveihin.
Jos puskurivyöhyke poistetaan 12 kuukauden kuluttua siitä, kun se on ensimmäisen kerran määritetty, asianomaisen jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille poistamisen perustelut.
6. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi päättää olla määrittämättä rajattua aluetta välittömästi, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) on näyttöä siitä, että mainittu organismi on vastikään kulkeutunut alueelle kasveissa, joissa se havaittiin, tai että mainittua organismia on havaittu paikassa, joka on fyysisesti suojattu mainitun organismin vektoreilta;
b) on viitteitä siitä, että kyseiset kasvit olivat saaneet tartunnan ennen niiden tuomista kyseiselle alueelle;
c) näiden kasvien läheisyydessä ei ole kansainvälisesti validoitujen testimenetelmien mukaisesti tehdyissä testeissä havaittu vektoreita, jotka levittävät mainittua organismia.
7. Edellä 6 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa jäsenvaltion on
a) tehtävä vuotuinen kartoitus vähintään kahtena vuotena sen määrittämiseksi, esiintyykö tartuntoja muissa kasveissa kuin niissä, joissa mainittua organismia ensiksi havaittiin esiintyvän;
b) päätettävä kyseisen kartoituksen perusteella, onko tarpeen määrittää rajattu alue;
c) ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille perusteista, joiden vuoksi rajattua aluetta ei määritetä, ja a alakohdassa tarkoitetun kartoituksen tuloksista heti kun ne saadaan.
5 artikla
Kielto istuttaa isäntäkasveja tartuntavyöhykkeille
1. Isäntäkasvien istuttaminen tartuntavyöhykkeille on kiellettävä, lukuun ottamatta paikkoja, jotka on fyysisesti suojattu mainitun organismin kulkeutumiselta vektoriensa välityksellä.
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, asianomainen jäsenvaltio voi myöntää lupia isäntäkasvien istuttamiseen liitteessä II luetelluille tartuntavyöhykkeille, joilla sovelletaan 7 artiklan nojalla leviämisen rajoittamista koskevia toimenpiteitä, lukuun ottamatta 7 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitettua 20 kilometrin suuruista aluetta. Myöntäessään kyseisiä lupia asianomaisen jäsenvaltion on annettava etusija sellaisiin lajikkeisiin kuuluville isäntäkasveille, jotka on arvioitu mainittua organismia sietäviksi tai niille vastustuskykyisiksi.
6 artikla
Hävittämistoimenpiteet
1. Jäsenvaltioiden, jotka ovat määrittäneet 4 artiklassa tarkoitetun rajatun alueen, on toteutettava kyseisellä alueella 2–11 kohdassa esitetyt toimenpiteet.
2. Asianomaisen jäsenvaltion on 100 metrin säteellä kasveista, jotka on testattu ja joiden on havaittu olevan mainitun organismin tartuttamia, poistettava välittömästi
a) isäntäkasvit niiden terveydentilasta huolimatta;
b) kasvit, jotka tiedetään mainitun organismin tartuttamiksi;
c) kasvit, joissa on oireita mainitun organismin mahdollisesti aiheuttamasta tartunnasta tai joiden epäillään olevan mainitun organismin tartuttamia.
2 a. Poiketen siitä, mitä 2 kohdan a alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat päättää, että yksittäisiä isäntäkasveja, jotka on virallisesti nimetty kasveiksi, joilla on historiallista arvoa, ei tarvitse poistaa, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) asianomaisista isäntäkasveista on otettu näytteet ja ne on testattu 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja on vahvistettu, etteivät ne ole mainitun organismin tartuttamia;
b) yksittäiset isäntäkasvit tai kyseinen alue on asianmukaisesti eristetty fyysisesti vektoreista siten, että kyseiset kasvit eivät edistä mainitun organismin leviämistä edelleen;
c) asianmukaisia maatalouskäytäntöjä mainitun organismin ja sen vektorien hallitsemiseksi on sovellettu.
Asianomaisen jäsenvaltion on ennen poikkeuksen myöntämistä ilmoitettava komissiolle a kohdassa tarkoitetun näytteenoton ja testauksen tulokset, b ja c kohdassa tarkoitettujen toteutettaviksi aiottujen toimenpiteiden kuvaus, niiden perustelut, ja yksittäisten kasvien sijainti. Komissio julkaisee luettelon niistä isäntäkasveista, joille poikkeus on myönnetty, ja niiden sijainnista.
Kukin kyseinen kasvi on vektorin lentokaudella virallisesti tarkastettava mainitun organismin aiheuttamien oireiden havaitsemiseksi ja sen tarkastamiseksi, onko fyysinen eristäminen asianmukainen. Jos kasvissa esiintyy oireita, siitä on otettava näyte ja se on testattava mainitun organismin esiintymisen havaitsemiseksi.
3. Asianomaisen jäsenvaltion on otettava kustakin tartunnan saaneesta kasvista 100 metrin säteellä olevista mainituista kasveista näytteitä ja testattava ne kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevan kansainvälisen standardin ISPM nro 31 ( 3 ) mukaisesti.
4. Asianomaisen jäsenvaltion on tehtävä ennen 2 kohdassa tarkoitettujen kasvien poistamista asianmukaiset kasvinsuojelulliset käsittelyt, joilla torjutaan mainitun organismin vektoreita ja kyseisten vektorien isäntinä mahdollisesti toimivia kasveja. Näihin käsittelyihin voi tapauksen mukaan kuulua kasvien poistaminen.
5. Asianomaisen jäsenvaltion on tuhottava paikan päällä tai lähellä, tartuntavyöhykkeen sisällä sijaitsevassa tähän tarkoitukseen varatussa paikassa 2 kohdassa tarkoitetut kasvit tai kasvien osat niin, että varmistetaan ettei mainittu organismi leviä.
6. Asianomaisen jäsenvaltion on tehtävä asianmukaiset tutkimukset tartunnan alkuperän yksilöimiseksi. Sen on jäljitettävä kyseiseen tartuntatapaukseen liittyvät mainitut kasvit, mukaan luettuna ne, jotka oli siirretty ennen rajatun alueen määrittämistä. Tällaisen tutkimuksen tulokset on ilmoitettava jäsenvaltioille, joista nämä kasvit ovat peräisin, jäsenvaltioille, joiden kautta kasvit on siirretty, sekä jäsenvaltioille, joihin näitä kasveja on siirretty.
7. Asianomaisen jäsenvaltion on seurattava mainitun organismin esiintymistä vuotuisin kartoituksin komission verkkosivuilla annetut Xylella fastidiosa -organismin kartoitusta koskevat tekniset ohjeet huomioon ottaen. Sen on tarkastettava mainitut kasvit silmämääräisesti ja suoritettava näytteenotto ja testaus kasveille, joissa on oireita, ja niiden läheisyydessä oleville oireettomille kasveille 3 artiklan 1 ja 2 kohdan säännösten mukaisesti.
Puskurivyöhykkeellä kartoitettavan alueen on perustuttava ruudukkoon, joka on jaettu 100 m × 100 m kokoisiin neliöihin tartuntavyöhykettä ympäröivällä vähintään 1 km leveällä vyöhykkeellä ja 1 km × 1 km kokoisiin neliöihin muualla puskurivyöhykkeellä. Asianomaisen jäsenvaltion on kullakin kyseisellä neliöllä tarkastettava mainitut kasvit silmämääräisesti ja suoritettava näytteenotto ja testaus kasveille, joissa on oireita, ja niiden läheisyydessä oleville oireettomille kasveille.
8. Asianomaisen jäsenvaltion on lisättävä yleistä tietoisuutta mainitun organismin aiheuttamasta uhkasta sekä toteutetuista toimenpiteistä, joilla ehkäistään sen kulkeutuminen unioniin ja leviäminen siellä. Sen on pystytettävä liikennemerkkejä, joissa ilmoitetaan kunkin rajatun alueen rajat.
9. Asianomaisen jäsenvaltion on tarvittaessa toteutettava toimenpiteitä sellaisten erityistilanteiden tai ongelmien ehkäisemiseksi, joiden voidaan kohtuudella olettaa estävän, vaikeuttavan tai viivyttävän hävittämistä, etenkin toimenpiteitä, jotka liittyvät kaikkien tartunnan saaneiden tai tartunnan saaneiksi epäiltyjen kasvien saavuttamiseen ja asianmukaiseen hävittämiseen niiden sijainnista, julkisesta tai yksityisestä omistuksesta tai niistä vastaavasta henkilöstä tai organisaatiosta riippumatta.
10. Asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava mahdollisia muita toimenpiteitä, joilla voidaan edistää mainitun organismin hävittämistä, ISPM nro 9:n ( 4 ) mukaisesti ja soveltaen yhdennettyä lähestymistapaa ISPM nro 14:ssa ( 5 ) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.
11. Asianomaisen jäsenvaltion on sovellettava asianmukaisia maatalouskäytäntöjä mainitun organismin ja sen vektorien käsittelemiseksi.
7 artikla
Leviämisen rajoittamista koskevat toimenpiteet
1. Poiketen siitä, mitä 6 artiklassa säädetään, asianomaisen jäsenvaltion vastuussa oleva virallinen elin voi päättää soveltaa 2–7 kohdassa vahvistettuja leviämisen rajoittamista koskevia toimenpiteitä liitteessä II luetellulla tartunta-alueella, jäljempänä ’rajoitusalue’.
2. Asianomaisen jäsenvaltion on poistettava kaikki kasvit, joiden on 7 kohdassa tarkoitettujen virallisten kartoitusten perusteella havaittu olevan mainitun organismin tartuttamia.
Kasvit on poistettava välittömästi sen jälkeen, kun mainitun organismin esiintyminen on virallisesti yksilöity.
On toteutettava kaikki tarvittavat varotoimet, jotta vältetään mainitun organismin leviäminen poistamisen aikana ja sen jälkeen.
3. Asianomaisen jäsenvaltion on 100 metrin säteellä 2 kohdassa tarkoitetuista kasveista, joiden on todettu olevan mainitun organismin tartuttamia, otettava näytteitä ja testattava isäntäkasvit kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevan kansainvälisen standardin ISPM nro 31 mukaisesti. Testaus on suoritettava säännöllisin välein ja vähintään kahdesti vuodessa.
4. Asianomaisen jäsenvaltion on tehtävä ennen 2 kohdassa tarkoitettujen kasvien poistamista asianmukaiset kasvinsuojelulliset käsittelyt, joilla torjutaan mainitun organismin vektoreita ja kyseisten vektorien isäntinä mahdollisesti toimivia kasveja. Näihin käsittelyihin voi tapauksen mukaan kuulua kasvien poistaminen.
5. Asianomaisen jäsenvaltion on tuhottava paikan päällä tai lähellä, rajoitusalueen sisällä sijaitsevassa tähän tarkoitukseen varatussa paikassa 2 kohdassa tarkoitetut kasvit ja kasvien osat niin, että varmistetaan ettei mainittu organismi leviä.
6. Asianomaisen jäsenvaltion on sovellettava asianmukaisia maatalouskäytäntöjä mainitun organismin ja sen vektorien käsittelemiseksi.
7. Asianomaisen jäsenvaltion on seurattava mainitun organismin esiintymistä vuotuisin virallisin kartoituksin ottaen huomioon komission verkkosivuilla annetut Xylella fastidiosa -organismin kartoitusta koskevat tekniset ohjeet, ainakin seuraavissa paikoissa:
a) 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen paikkojen läheisyydessä;
b) sellaisten kasvien läheisyydessä, joilla on erityistä kulttuurillista, yhteiskunnallista tai tieteellistä arvoa;
c) liitteessä II luetellulla tartuntavyöhykkeellä alueella, joka on vähintään 20 kilometriä alkaen kyseisen tartuntavyöhykkeen ja muun unionin alueen välisestä rajasta.
Kyseisten kartoitusten on perustuttava ruudukkoon, joka on jaettu 100 m × 100 m kokoisiin neliöihin. Asianomaisen jäsenvaltion on kullakin neliöllä tarkastettava mainitut kasvit silmämääräisesti ja suoritettava näytteenotto ja testaus kasveille, joissa on oireita, ja niiden läheisyydessä oleville oireettomille kasveille 3 artiklan 1 ja 2 kohdan säännösten mukaisesti.
Asianomaisen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille jokaisesta mainitun organismin esiintymisen virallisesta yksilöinnistä c alakohdassa tarkoitetuissa paikoissa.
Ensimmäisen alakohdan c alakohtaa ei sovelleta, kun kyseessä ovat saaret, jotka koostuvat kokonaan rajoitusalueista ja sijaitsevat yli 10 kilometrin etäisyydellä lähimmästä unionin manneralueesta.
▼M2 —————
9 artikla
Mainittujen kasvien siirrot unionissa
1. Tätä artiklaa sovelletaan ainoastaan muiden kuin seuraavien mainittujen kasvien siirtoihin:
a) kasvit, joita on kasvatettu koko tuotantosyklin ajan in vitro tai
b) kasvit, jotka kuuluvat liitteessä III lueteltuihin mainittujen kasvien lajikkeisiin.
Mainittuja kasveja, joita on kasvatettu vähintään osa niiden eliniästä 4 artiklan mukaisesti määritetyllä rajatulla alueella, ei saa siirtää rajattujen alueiden ulkopuolelle eikä tartuntavyöhykkeiltä vastaaville puskurivyöhykkeille.
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, tällainen siirto voidaan tehdä, jos mainitut kasvit on kasvatettu paikassa, jossa kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) se on rekisteröity komission direktiivin 92/90/ETY ( 6 ) mukaisesti;
b) vastuussa oleva virallinen elin on hyväksynyt sen paikaksi, joka on vapaa mainitusta organismista ja sen vektoreista, ottaen huomioon asiaankuuluvat kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevat kansainväliset standardit;
c) se on fyysisesti suojattu mainitun organismin kulkeutumiselta vektoriensa välityksellä;
d) sitä ympäröi 100 metrin levyinen vyöhyke, jolla on tehty kahdesti vuodessa virallinen tarkastus ja jolla kaikki kasvit, joilla on havaittu mainitun organismin tartunta tai oireita, on poistettu välittömästi sen jälkeen kun niille on ennen poistamista tehty asianmukaiset kasvinsuojelulliset käsittelyt mainitun organismin vektoreiden torjumiseksi;
e) sillä tehdään kasvinsuojelulliset käsittelyt tarkoituksenmukaisina aikoina vuodesta sen pitämiseksi vapaana mainitun organismin vektoreista; näihin käsittelyihin voi tapauksen mukaan kuulua kasvien poistaminen;
f) sillä sekä d alakohdassa tarkoitetulla vyöhykkeellä tehdään vuosittain vähintään kaksi virallista tarkastusta komission verkkosivuilla annetut Xylella fastidiosa -organismin kartoitusta koskevat tekniset ohjeet huomioon ottaen;
g) paikassa ei ole mainittujen kasvien kasvuaikana havaittu oireita mainitusta organismista eikä sen vektoreita tai, jos epäilyttäviä oireita on havaittu, on suoritettu testejä, joissa on vahvistettu, että mainittua organismia ei esiinny;
h) d alakohdassa tarkoitetulla vyöhykkeellä ei ole mainittujen kasvien kasvuaikana havaittu oireita mainitusta organismista tai, jos epäilyttäviä oireita on havaittu, on suoritettu testaus, jossa on vahvistettu, että mainittua organismia ei esiinny.
3. Mainittujen kasvien kustakin lajista kultakin paikalta otetuille edustaville näytteille on tehty vuotuinen testaus tarkoituksenmukaisimpana ajankohtana, ja kansainvälisesti validoitujen testausmenetelmien mukaisesti tehtyjen testien perusteella on vahvistettu, ettei mainittua organismia esiinny.
4. Mainittujen kasvien erille on tehty mahdollisimman lähellä niiden siirtoaikaa virallinen silmämääräinen tarkastus, näytteenotto ja molekyylitestaus kansainvälisesti validoitujen testausmenetelmien mukaisesti käyttäen näytteenottojärjestelmää, jolla voidaan vahvistaa 99 prosentin luotettavuustasolla tartunnan saaneiden kasvien vähintään 1 prosentin esiintymistaso, ja joka kohdistuu erityisesti kasveihin, joilla on mainittuun organismiin viittaavia oireita, ISPM nro 31:n mukaisesti.
4 a. Poiketen siitä, mitä 1 ja 4 kohdassa säädetään, lepotilassa olevien istutukseen tarkoitettujen Vitis-suvun kasvien, siemeniä lukuun ottamatta, siirtoja unionin sisällä rajatulla alueella tai rajatulta alueelta voidaan toteuttaa, jos molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:
a) kasvit on kasvatettu direktiivin 92/90/ETY mukaisesti rekisteröidyssä paikassa;
b) kasveille on tehty mahdollisimman lähellä niiden siirtoaikaa asianmukainen lämpöhoito sitä varten luvan saaneessa käsittelylaitoksessa, jota valvonnasta vastuussa oleva virallinen elin valvoo, siten, että lepotilassa olevat kasvit upotetaan 45 minuutiksi veteen, joka on kuumennettu 50 °C:n lämpötilaan, EPPOn asiaa koskevan standardin ( 7 ) mukaisesti.
5. Mainittujen kasvien erille tehtiin ennen siirtoa kasvinsuojelullinen käsittely mainitun organismin vektorien torjumiseksi.
6. Rajattujen alueiden läpi tai rajatuilla alueilla siirrettävät mainitut kasvit on kuljetettava suljetuissa säiliöissä tai pakkauksissa, joiden avulla varmistetaan, että mainittu organismi tai sen vektorit eivät voi aiheuttaa tartuntaa.
7. Mainittuja kasveja, joita on kasvatettu vähintään osan niiden eliniästä rajatulla alueella, saa siirtää unioniin alueelle ja unionin alueiden sisällä ainoastaan, jos niiden mukana on kasvipassi, joka on laadittu ja myönnetty komission direktiivin 92/105/ETY ( 8 ) mukaisesti.
8. Isäntäkasveja, joita ei ole koskaan kasvatettu rajatulla alueella, saa siirtää unionissa ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) ne on kasvatettu paikassa, jolla tehdään vuosittain virallinen tarkastus ja jos mainitun organismin aiheuttamia oireita esiintyy, näytteenotto, komission verkkosivuilla annetut Xylella fastidiosa -organismin kartoitusta koskevat tekniset ohjeet huomioon ottaen, sekä testaus kansainvälisiä standardeja noudattaen mainitun organismin esiintymisen varalta;
b) niiden mukana on kasvipassi, joka on laadittu ja myönnetty direktiivin 92/105/ETY mukaisesti.
Istutettavaksi tarkoitettuja kasveja Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. ja Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb, siemeniä lukuun ottamatta, saa siirtää unionin sisällä ainoastaan, jos niitä on kasvatettu paikassa, jolla mainitun organismin varalta tehdään vuosittain virallinen tarkastus ja näytteenotto komission verkkosivuilla annetut Xylella fastidiosa -organismin kartoitusta koskevat tekniset ohjeet huomioon ottaen sekä kansainvälisiä standardeja noudattaen testit, jotka vahvistavat, ettei mainittua organismia esiinny, käyttäen sellaista näytteenottojärjestelmää, jolla voidaan vahvistaa 99 prosentin luotettavuustasolla tartunnan saaneiden kasvien 5 prosentin esiintymisaste. Lisäksi kaikille istutettavaksi tarkoitettujen Polygala myrtifolia L. -kasvien erille, joita on siirrettävä unionissa, on ennen niiden siirtämistä ensimmäisen kerran pois tuotantopaikastaan tehtävä virallinen silmämääräinen tarkastus ja näytteenotto mahdollisimman lähellä kyseisen siirtämisen ajankohtaa komission verkkosivuilla annetut Xylella fastidiosa -organismin kartoitusta koskevat tekniset ohjeet huomioon ottaen sekä kansainvälisiä standardeja noudattaen testit, jotka vahvistavat, ettei mainittua organismia esiinny, käyttäen sellaista näytteenottojärjestelmää, jolla voidaan vahvistaa 99 prosentin luotettavuustasolla tartunnan saaneiden kasvien 5 prosentin esiintymisaste. Poiketen siitä, mitä 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, mainitun organismin esiintymistä on kartoitettava yhdellä testillä ja jos tulos on positiivinen, sen esiintyminen on yksilöitävä suorittamalla kansainvälisten standardien mukaisesti vähintään yksi positiivinen molekyylitesti. Kyseisten testien on oltava komission tietokannassa lueteltuja mainitun organismin ja sen alalajien yksilöintiin tarkoitettuja testejä.
Rajoittamatta direktiivin 2000/29/EY liitteessä V olevan A osan säännöksiä, kasvipassia ei edellytetä siirrettäessä tässä kohdassa tarkoitettuja isäntäkasveja henkilölle, joka toimii sellaisessa tarkoituksessa, joka ei kuulu hänen elinkeino-, liike- tai ammattitoimintaansa, ja joka hankkii kyseiset kasvit omaan käyttöönsä.
9. Rajoittamatta 8 kohdan soveltamista, esiperusemokasvit, sellaisina kuin ne määritellään komission täytäntöönpanopäätöksen 2014/98/EU ( 9 ) 1 artiklan 3 kohdassa, tai esiperusaineisto, sellaisena kuin se määritellään neuvoston direktiivin 2008/90/EY ( 10 ) 2 artiklan 5 kohdassa, jotka kuuluvat lajeihin Juglans regia L., Olea europaea L., Prunus amygdalus Batsch, P. amygdalus × P. persica, P. armeniaca L., P. avium (L.) L., P. cerasus L., P. domestica L., P. domestica × P. salicina, P. dulcis (Mill.) D.A. Webb, P. persica (L.) Batsch, ja P. salicina Lindley ja joita on kasvatettu rajattujen alueiden ulkopuolella ja jotka ovat sijainneet ainakin osan elinajastaan hyönteisiltä suojaamattomissa olosuhteissa, saa siirtää unionin alueella ainoastaan, jos niiden mukana on direktiivin 92/105/ETY mukaisesti laadittu ja myönnetty kasvipassi ja jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) niillä on komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2017/167 ( 11 ) säädetty lupa;
b) niille on mahdollisimman lähellä ennen niiden siirtoa tehty silmämääräinen tarkastus sekä näytteenotto ja molekyylitestaus mainitun organismin esiintymisen varalta kansainvälisiä standardeja noudattaen.
Rajoittamatta direktiivin 2000/29/EY liitteessä V olevan A osan säännöksiä, kasvipassia ei edellytetä siirrettäessä tässä kohdassa tarkoitettuja esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa henkilölle, joka toimii sellaisessa tarkoituksessa, joka ei kuulu hänen elinkeino-, liike- tai ammattitoimintaansa, ja joka hankkii kyseiset kasvit omaan käyttöönsä.
9 a artikla
Mainittujen kasvien, joita on kasvatettu in vitro, siirtäminen unionin alueella
1. Mainittuja kasveja, joita on kasvatettu koko tuotantosyklin ajan in vitro ja vähintään osa niiden eliniästä 4 artiklan mukaisesti määritetyllä rajatulla alueella, voidaan siirtää rajattujen alueiden ulkopuolelle ja tartuntavyöhykkeiltä vastaaville puskurivyöhykkeille ainoastaan, jos 2–5 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut mainitut kasvit on kasvatettu paikassa, jossa kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) se on rekisteröity direktiivin 92/90/ETY mukaisesti;
b) vastuussa oleva virallinen elin on hyväksynyt sen paikaksi, joka on vapaa mainitusta organismista ja sen vektoreista, ottaen huomioon asiaankuuluvat kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevat kansainväliset standardit;
c) se on fyysisesti suojattu mainitun organismin kulkeutumiselta vektoriensa välityksellä;
d) sille tehdään vuosittain vähintään kaksi virallista tarkastusta tarkoituksenmukaisina ajankohtina;
e) paikassa ei ole mainittujen kasvien kasvuaikana havaittu oireita mainitusta organismista eikä sen vektoreita tai, jos epäilyttäviä oireita on havaittu, on suoritettu testejä, joissa on vahvistettu, että mainittua organismia ei esiinny.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut mainitut kasvit on kasvatettu läpinäkyvässä säiliössä steriileissä olosuhteissa, ja ne täyttävät jonkin seuraavista edellytyksistä:
a) ne on kasvatettu siemenistä;
b) ne on lisätty steriileissä olosuhteissa emokasveista, jotka ovat olleet koko elinikänsä sellaisella unionin alueella, joka on vapaa mainitusta organismista, ja jotka on testattu ja todettu vapaiksi mainitusta organismista;
c) ne on lisätty steriileissä olosuhteissa emokasveista, jotka on kasvatettu paikassa, joka täyttää 2 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja jotka on testattu ja todettu vapaiksi mainitusta organismista.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut mainitut kasvit on kuljetettava steriileissä olosuhteissa läpinäkyvässä säiliössä, joka estää mainitun organismin vektoriensa välityksellä aiheuttaman tartunnan mahdollisuuden.
5. Niiden mukana on seurattava kasvipassi, joka on laadittu ja myönnetty direktiivin 92/105/ETY mukaisesti.
10 artikla
Jäljitettävyys
1. Ammattimaisten toimijoiden, jotka toimittavat mainittuja kasveja, joita on kasvatettu vähintään osa niiden eliniästä rajatulla alueella tai jotka on siirretty tällaisen alueen läpi, on pidettävä kirjaa kustakin toimitetusta erästä ja erän vastaanottaneesta ammattimaisesta toimijasta.
2. Ammattimaisten toimijoiden, joille toimitetaan mainittuja kasveja, joita on kasvatettu vähintään osa niiden eliniästä rajatulla alueella tai jotka on siirretty tällaisen alueen läpi, on pidettävä kirjaa kustakin vastaanotetusta erästä ja erän toimittajasta.
2 a. Edellä olevaa 1 ja 2 kohtaa sovelletaan myös sellaisten istutettavaksi tarkoitettujen kasvien Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. ja Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb toimittamiseen, joita ei ole koskaan kasvatettu rajatulla alueella.
3. Ammattimaisten toimijoiden on säilytettävä 1, 2 ja 2 a kohdassa tarkoitetut rekisterit kolmen vuoden ajan siitä päivästä, jona kukin erä toimitettiin niille tai jona ne toimittivat kunkin erän.
4. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen ammattimaisten toimijoiden on ilmoitettava välittömästi maansa vastuussa olevalle viralliselle elimelle kustakin toimitetusta tai vastaanotetusta erästä. Näihin tietoihin on sisällyttävä kyseisen erän alkuperä, lähettäjä, vastaanottaja, määräpaikka, kasvipassin yksilöllinen sarja-, viikko- tai eränumero sekä tunnistetiedot ja määrä.
5. Edellä 4 kohdan mukaisesti tiedot vastaanottavan vastuussa olevan virallisen elimen on ilmoitettava ne välittömästi kyseisen erän määräpaikan vastuussa olevalle viralliselle elimelle.
6. Jäsenvaltion on pyynnöstä toimitettava 4 kohdassa tarkoitetut tiedot komissiolle.
11 artikla
Mainittujen kasvien siirtoja koskevat viralliset tarkastukset
1. Jäsenvaltioiden on tehtävä säännöllisiä virallisia tarkastuksia mainituille kasveille, jotka siirretään rajatun alueen ulkopuolelle tai tartuntavyöhykkeeltä puskurivyöhykkeelle.
Tällaisia tarkastuksia on tehtävä ainakin
a) paikoissa, joissa mainittuja kasveja siirretään tartuntavyöhykkeeltä puskurivyöhykkeelle;
b) paikoissa, joissa mainittuja kasveja siirretään puskurivyöhykkeeltä ei-rajatuille alueille;
c) mainittujen kasvien määräpaikassa puskurivyöhykkeellä;
d) määräpaikassa ei-rajatuilla alueilla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tarkastuksiin on sisällyttävä asiakirjatarkastus sekä mainittujen kasvien tunnistustarkastus.
Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tarkastukset on tehtävä mainittujen kasvien sijainnista, omistuksesta tai niistä vastaavasta henkilöstä tai organisaatiosta riippumatta.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten tiheys on määritettävä sen perusteella, mikä on mainitun organismin tai tunnettujen tai mahdollisten vektorien esiintymisriski kasveissa, ottaen huomioon erien alkuperä, kasvien alttius mainitulle organismille sekä se, miten siirrosta vastaava ammattimainen toimija noudattaa tätä päätöstä ja muita toimenpiteitä mainitun organismin leviämisen rajoittamiseksi tai hävittämiseksi.
12 artikla
Hyväksyttyjen paikkojen luettelo
Jäsenvaltioiden on laadittava luettelo kaikista paikoista, jotka on hyväksytty 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja pidettävä se ajan tasalla.
Jäsenvaltioiden on toimitettava luettelo komissiolle.
Komissio laatii jäsenvaltioilta saatujen tietojen perusteella luettelon kaikista jäsenvaltioissa hyväksytyistä paikoista ja pitää sen ajan tasalla.
Komissio toimittaa luettelon kaikille jäsenvaltioille.
13 artikla
Toimenpiteet, kun 9 artiklaa ei noudateta
Jos 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tarkastukset osoittavat, että 9 artiklassa säädetyt edellytykset eivät täyty, kyseiset tarkastukset tehneen jäsenvaltion on tuhottava välittömästi vaatimusten vastainen kasvi paikan päällä tai lähellä olevassa paikassa. Tämä on tehtävä toteuttaen kaikki tarvittavat varotoimet, jotta vältetään mainitun organismin ja kasvissa esiintyvien vektorien leviäminen poistamisen aikana ja sen jälkeen.
13 a artikla
Tiedotuskampanjat
Jäsenvaltioiden on toimitettava mainitun organismin uhkaan unionin alueella liittyviä tietoja yleisön, matkailijoiden sekä ammattimaisten toimijoiden ja kansainvälisten kuljetusammattilaisten saataville. Niiden on toimitettava nämä tiedot kohdennettuina tiedotuskampanjoina julkisesti saataville asianomaisten vastuussa olevien virallisten elinten verkkosivustoille tai kyseisten elinten nimeämille muille verkkosivustoille.
14 artikla
Toimenpiteistä raportointi
Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain viimeistään 31 päivänä joulukuuta komissiolle ja muille jäsenvaltioille
a) raportti 3, 4, 6, 7, 8 ja 11 artiklan mukaisesti toteutetuista toimenpiteistä ja näiden toimenpiteiden tuloksista;
b) suunnitelma toimenpiteistä, jotka toteutetaan 3, 4, 6, 7, 8 ja 11 artiklan mukaisesti seuraavana vuonna, mukaan luettuna aikataulu kustakin toimenpiteestä.
Jos asianomainen jäsenvaltio päättää soveltaa 7 artiklan mukaisia leviämisen rajoittamista koskevia toimenpiteitä, sen on ilmoitettava välittömästi komissiolle perusteista, joiden vuoksi se soveltaa rajoittamista koskevia toimenpiteitä, sekä toimenpiteistä, jotka on toteutettu tai jotka on tarkoitus toteuttaa.
Jos se on perusteltua kasvinterveysriskin kehittymisen kannalta, jäsenvaltioiden on mukautettava toimenpiteitä ja saatettava b alakohdassa tarkoitettu suunnitelma ajan tasalle. Niiden on ilmoitettava välittömästi komissiolle ja muille jäsenvaltioille suunnitelman ajan tasalle saattamisesta.
15 artikla
Costa Ricasta tai Hondurasista peräisin olevien istutettavaksi tarkoitettujen Coffea-kasvien, siemeniä lukuun ottamatta, tuonnin kieltäminen
Kielletään Costa Ricasta tai Hondurasista peräisin olevien istutettavaksi tarkoitettujen Coffea-kasvien, siemeniä lukuun ottamatta, tuonti unioniin.
Costa Ricasta tai Hondurasista peräisin olevia istutettavaksi tarkoitettuja Coffea-kasveja, siemeniä lukuun ottamatta, jotka on tuotu unioniin ennen tämän päätöksen soveltamista, saavat siirtää unionissa vain ammattimaiset toimijat, sen jälkeen kun ne ovat ilmoittaneet asiasta vastuussa olevalle viralliselle elimelle.
16 artikla
Kolmansista maista, joissa mainittua organismia ei esiinny, peräisin olevien mainittujen kasvien tuominen unioniin
Kolmansista maista, joissa mainittua organismia ei esiinny, peräisin olevia mainittuja kasveja saa tuoda unioniin, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) asianomaisen kolmannen maan kansallinen kasvinsuojeluorganisaatio on ilmoittanut kirjallisesti komissiolle, että maassa ei esiinny mainittua organismia;
b) mainittujen kasvien mukana on direktiivin 2000/29/EY 13 artiklan 1 kohdan ii alakohdassa tarkoitettu kasvien terveystodistus, jossa todetaan kohdassa ”Lisäilmoitus”, että maassa ei esiinny mainittua organismia;
c) vastuussa oleva virallinen elin on tarkastanut mainitut kasvit unioniin tuonnin yhteydessä 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eikä mainittua organismia tai sen aiheuttamia oireita ole havaittu.
Istutettavaksi tarkoitettuja kasveja Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. ja Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb, siemeniä lukuun ottamatta, saa tuoda unioniin ainoastaan, jos niitä on kasvatettu paikassa, jossa kyseisille kasveille tehdään vuosittain mainitun organismin esiintymisen varalta virallinen tarkastus, näytteenotto sekä kansainvälisiä standardeja noudattaen ja tarkoituksenmukaisina ajankohtina testit, jotka vahvistavat, ettei mainittua organismia esiinny, käyttäen sellaista näytteenottojärjestelmää, jolla voidaan vahvistaa 99 prosentin luotettavuustasolla tartunnan saaneiden kasvien 5 prosentin esiintymisaste. Lisäksi kaikille istutettavaksi tarkoitettujen Polygala myrtifolia L. -kasvien erille on ennen niiden siirtämistä ensimmäisen kerran pois tuotantopaikastaan ja mahdollisimman lähellä kyseisen siirtämisen ajankohtaa tehtävä virallinen silmämääräinen tarkastus ja näytteenotto sekä mainitun organismin esiintymisen varalta kansainvälisiä standardeja noudattaen testit, joilla vahvistetaan, että mainittua organismia ei esiinny, käyttäen näytteenottojärjestelmää, jolla voidaan vahvistaa 99 prosentin luotettavuustasolla tartunnan saaneiden kasvien 5 prosentin esiintymisaste.
17 artikla
Kolmansista maista, joissa mainittua organismia tiedetään esiintyvän, peräisin olevien mainittujen kasvien tuominen unioniin
1. Kolmansista maista, joissa mainittua organismia tiedetään esiintyvän, peräisin olevia mainittuja kasveja saa tuoda unioniin, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) niiden mukana on direktiivin 2000/29/EY 13 artiklan 1 kohdan ii alakohdassa tarkoitettu kasvien terveystodistus;
b) ne täyttävät 2 kohdan tai 3 ja 4 kohdan vaatimukset;
c) vastuussa oleva virallinen elin on tarkastanut ne unioniin tuonnin yhteydessä 18 artiklan mukaisesti, eikä mainittua organismia tai sen aiheuttamia oireita ole havaittu.
2. Jos mainitut kasvit ovat peräisin alueelta, joka on vapaa mainitusta organismista ja jonka asianomainen kansallinen kasvinsuojeluorganisaatio on vahvistanut asiaankuuluvien kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti, on täytettävä seuraavat edellytykset:
a) asianomaisen kolmannen maan kansallinen kasvinsuojeluorganisaatio on ilmoittanut kirjallisesti komissiolle kyseisen alueen nimen;
b) kyseisen alueen nimi on ilmoitettu kasvien terveystodistuksessa kohdassa ”alkuperäpaikka”.
3. ►M2 Jos muut mainitut kasvit kuin ne, joita on kasvatettu koko tuotantosyklin ajan in vitro, ovat peräisin alueelta, jolla mainittua organismia tiedetään esiintyvän, kasvien terveystodistuksessa on ilmoitettava kohdassa ”Lisäilmoitus”, että ◄
a) mainitut kasvit on tuotettu yhdessä tai useammassa paikassa, jotka täyttävät 4 kohdassa vahvistetut edellytykset;
b) asianomaisen kolmannen maan kansallinen kasvinsuojeluorganisaatio on ilmoittanut kirjallisesti komissiolle luettelon kyseisistä paikoista, mukaan luettuna niiden sijainti maassa;
c) paikassa ja sen 4 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla vyöhykkeellä tehdään kasvinsuojelullisia käsittelyjä mainitun organismin vektorien torjumiseksi;
d) mainittujen kasvien kustakin lajista kultakin paikalta otetuille edustaville näytteille on tehty vuotuinen testaus tarkoituksenmukaisimpana ajankohtana, ja kansainvälisesti validoitujen testausmenetelmien mukaisesti tehtyjen testien perusteella on vahvistettu, ettei mainittua organismia esiinny;
e) mainitut kasvit on kuljetettu suljetuissa säiliöissä tai pakkauksissa, joiden avulla varmistetaan, että mainittu organismi tai sen tiedossa olevat vektorit eivät voi aiheuttaa tartuntaa;
f) mainittujen kasvien erille on tehty mahdollisimman lähellä niiden vientiaikaa kansainvälisesti validoitujen testausmenetelmien mukaisesti virallinen silmämääräinen tarkastus, näytteenotto ja molekyylitestaus, joissa on vahvistettu, ettei mainittua organismia esiinny, käyttäen näytteenottojärjestelmää, jolla voidaan vahvistaa 99 prosentin luotettavuustasolla tartunnan saaneiden kasvien vähintään 1 prosentin esiintymistaso ja joka kohdistuu erityisesti kasveihin, joilla on mainittuun organismiin viittaavia oireita;
g) mainittujen kasvien erille tehtiin välittömästi ennen vientiä kasvinsuojelullinen käsittely mainitun organismin kaikkien tiedossa olevien vektorien torjumiseksi.
Lisäksi 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun kasvien terveystodistuksen kohdassa ”Alkuperäpaikka” on ilmoitettava a alakohdassa tarkoitetun paikan tunnistetiedot.
3a. Jos mainitut kasvit, joita on kasvatettu koko tuotantosyklin ajan in vitro, ovat peräisin alueelta, jolla mainittua organismia tiedetään esiintyvän, kasvien terveystodistuksessa on ilmoitettava kohdassa ”Lisäilmoitus”, että
a) mainitut kasvit on kasvatettu yhdessä tai useammassa paikassa, jotka täyttävät 4 a kohdassa vahvistetut edellytykset;
b) asianomaisen kolmannen maan kansallinen kasvinsuojeluorganisaatio on ilmoittanut kirjallisesti komissiolle luettelon kyseisistä paikoista, mukaan luettuna niiden sijainti maassa;
c) mainitut kasvit on kuljetettu steriileissä olosuhteissa läpinäkyvässä säiliössä, joka estää mainitun organismin vektoriensa välityksellä aiheuttaman tartunnan mahdollisuuden;
d) mainitut kasvit täyttävät jonkin seuraavista edellytyksistä:
i) ne on kasvatettu siemenistä;
ii) ne on lisätty steriileissä olosuhteissa emokasveista, jotka ovat olleet koko elinikänsä mainitusta organismista vapaalla alueella ja jotka on testattu ja todettu vapaiksi mainitusta organismista;
iii) ne on lisätty steriileissä olosuhteissa emokasveista, jotka on kasvatettu paikassa, joka täyttää 4 kohdan edellytykset, ja jotka on testattu ja todettu vapaiksi mainitusta organismista.
Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun kasvien terveystodistuksen kohdassa ”Alkuperäpaikka” on ilmoitettava tämän kohdan a alakohdassa tarkoitettu paikka.
4. Edellä 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetun paikan on täytettävä seuraavat edellytykset:
a) kansallinen kasvinsuojeluorganisaatio on hyväksynyt sen paikaksi, joka on vapaa mainitusta organismista ja sen vektoreista asiaankuuluvien kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti;
b) se on fyysisesti suojattu mainitun organismin kulkeutumiselta vektoriensa välityksellä;
c) sitä ympäröi 100 metrin levyinen vyöhyke, jolla tehdään kahdesti vuodessa virallinen tarkastus ja jolla kaikki kasvit, joilla on havaittu mainitun organismin tartunta tai oireita, on poistettu välittömästi sen jälkeen kun niille on ennen poistamista tehty asianmukaiset kasvinsuojelulliset käsittelyt mainitun organismin vektoreiden torjumiseksi;
d) sillä tehdään tarkoituksenmukaisina ajankohtina pitkin vuotta kasvinsuojelulliset käsittelyt sen pitämiseksi vapaana mainitun organismin vektoreista; näihin käsittelyihin voi tapauksen mukaan kuulua kasvien poistaminen;
e) sillä sekä c alakohdassa tarkoitetulla vyöhykkeellä tehdään vuosittain vähintään kaksi virallista tarkastusta vektorien lentoaikana;
f) mainittujen kasvien tuotannon aikana paikalla ei ole havaittu oireita mainitusta organismista eikä sen vektoreita tai, jos epäilyttäviä oireita on havaittu, on suoritettu testaus, jossa on vahvistettu, että mainittua organismia ei esiinny;
g) mainittujen kasvien tuotannon aikana c alakohdassa tarkoitetulla vyöhykkeellä ei ole havaittu oireita mainitusta organismista tai, jos epäilyttäviä oireita on havaittu, on suoritettu testaus, jossa on vahvistettu, että mainittua organismia ei esiinny.
4 a. Edellä 3 a kohdan a alakohdassa tarkoitetun paikan on täytettävä kaikki seuraavat edellytykset:
a) kansallinen kasvinsuojeluorganisaatio on hyväksynyt sen paikaksi, joka on vapaa mainitusta organismista ja sen vektoreista asiaankuuluvien kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti;
b) se on fyysisesti suojattu mainitun organismin kulkeutumiselta vektoriensa välityksellä;
c) sille tehdään vuosittain vähintään kaksi virallista tarkastusta tarkoituksenmukaisina ajankohtina;
d) mainittujen kasvien tuotannon aikana paikalla ei ole havaittu oireita mainitusta organismista eikä sen vektoreita tai, jos epäilyttäviä oireita on havaittu, on suoritettu testaus, jossa on vahvistettu, että mainittua organismia ei esiinny.
18 artikla
Viralliset tarkastukset unioniin tuonnin yhteydessä
1. Kaikki mainittujen kasvien lähetykset, jotka tuodaan unioniin kolmannesta maasta, on tarkastettava virallisesti unioniin saapumispaikassa tai määräpaikassa, joka on vahvistettu komission direktiivin 2004/103/EY ( 12 ) 1 artiklan mukaisesti, ja tapauksen mukaan 2 tai 3 ja 4 kohdan mukaisesti.
2. Jos mainitut kasvit ovat peräisin kolmannesta maasta, jossa mainittua organismia ei esiinny, tai 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulta alueelta, vastuussa olevan virallisen elimen on tehtävä seuraavat tarkastukset:
a) silmämääräinen tarkastus, ja
b) jos epäillään mainitun organismin esiintymistä, näytteenotto mainittujen kasvien erästä ja testaus sen vahvistamiseksi, ettei mainittua organismia tai sen oireita esiinny.
3. Jos mainitut kasvit ovat peräisin alueelta, jolla mainittua organismia tiedetään esiintyvän, vastuussa olevan virallisen elimen on tehtävä seuraavat tarkastukset:
a) silmämääräinen tarkastus, ja
b) näytteenotto mainittujen kasvien erästä ja testaus sen vahvistamiseksi, ettei mainittua organismia tai sen oireita esiinny.
4. Edellä 2 kohdan b alakohdassa ja 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen näytteiden on oltava sen kokoisia, että voidaan vahvistaa 99 prosentin luotettavuustasolla tartunnan saaneiden kasvien vähintään 1 prosentin esiintymistaso, ottaen huomioon ISPM nro 31.
Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta mainittuihin kasveihin, joita on kasvatettu koko tuotantosyklin ajan in vitro ja kuljetetaan läpinäkyvissä säiliöissä steriileissä olosuhteissa.
19 artikla
Vaatimusten noudattaminen
Jäsenvaltioiden on kumottava tai muutettava mainitun organismin kulkeutumiselta ja leviämiseltä suojautumista varten vahvistamansa toimenpiteet, jotta ne ovat tämän päätöksen mukaisia. Jäsenvaltioiden on tiedotettava näistä toimenpiteistä välittömästi komissiolle.
20 artikla
Kumoaminen
Kumotaan täytäntöönpanopäätös 2014/497/EU.
21 artikla
Osoitus
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
LIITE I
Luettelo kasveista, joiden tiedetään olevan alttiita mainitun organismin eurooppalaisille ja Euroopan ulkopuolisille isolaateille (”mainitut kasvit”)
Acacia dealbata Link
Acacia longifolia (Andrews) Willd.
Acacia saligna (Labill.) H. L. Wendl.
Acer
Aesculus
Agrostis gigantea Roth
Albizia julibrissin Durazz.
Alnus rhombifolia Nutt.
Alternanthera tenella Colla
Amaranthus blitoides S. Watson
Ambrosia
▼M2 —————
Ampelopsis arborea (L.) Koehne
Ampelopsis cordata Michx.
Anthyllis hermanniae L.
Artemisia arborescens L.
Artemisia douglasiana Hook.
Artemisia vulgaris var. heterophylla (H.M. Hall & Clements) Jepson
Asparagus acutifolius L.
Avena fatua L.
Baccharis halimifolia L.
Baccharis pilularis DC.
Baccharis salicifolia (Ruiz & Pav.)
Bidens pilosa L.
Brachiaria decumbens (Stapf)
Brachiaria plantaginea (Link) Hitchc.
Brassica
Bromus diandrus Roth
Calicotome villosa (Poiret) Link
Callicarpa americana L.
Capsella bursa-pastoris (L.) Medik.
Carex
Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch
Cassia tora (L.) Roxb.
Catharanthus
Celastrus orbiculata Thunb.
Celtis occidentalis L.
Cenchrus echinatus L.
Cercis canadensis L.
Cercis occidentalis Torr.
Cercis siliquastrum L.
Chamaecrista fasciculata (Michx.) Greene
Chenopodium album L.
Chenopodium quinoa Willd.
Chionanthus
Chitalpa tashkentensis T. S. Elias & Wisura
▼M3 —————
Cistus creticus L.
Cistus monspeliensis L.
Cistus salviifolius L.
Citrus
Coelorachis cylindrica (Michx.) Nash
Coffea
Commelina benghalensis L.
Conium maculatum L.
Convolvulus arvensis L.
Conyza canadensis (L.) Cronquist
Coprosma repens A. Rich.
Cornus florida L.
Coronilla valentina L.
Coronopus didymus (L.) Sm.
Cynodon dactylon (L.) Pers.
Cyperus eragrostis Lam.
Cyperus esculentus L.
Cytisus scoparius (L.) Link
Cytisus villosus Pourr.
Datura wrightii Regel
Digitaria horizontalis Willd.
Digitaria insularis (L.) Ekman
Digitaria sanguinalis (L.) Scop.
Disphania ambrosioides (L.) Mosyakin & Clemants
Dodonaea viscosa Jacq.
Duranta erecta L.
Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.
Encelia farinosa A. Gray ex Torr.
Eremophila maculata F. Muell.
Erigeron bonariensis L.
Erigeron sumatrensis Retz.
Eriochloa contracta Hitchc.
Erodium
Erysimum
Escallonia montevidensis Link & Otto
Eucalyptus camaldulensis Dehnh.
Eucalyptus globulus Labill.
Eugenia myrtifolia Sims
Euphorbia hirta L.
Euphorbia terracina L.
Fagopyrum esculentum Moench
Fagus crenata Blume
Ficus carica L.
Fragaria vesca L.
Fraxinus
▼M3 —————
Fuchsia magellanica Lam.
Genista corsica (Loisel.) DC.
Genista ephedroides DC.
Genista monspessulana (L.) L. A. S. Johnson
Genista x spachiana (syn. Cytisus racemosus Broom)
Geranium dissectum L.
Ginkgo biloba L.
Gleditsia triacanthos L.
Grevillea juniperina L.
Hebe
Hedera helix L.
Helianthus annuus L.
Helichrysum italicum (Roth) G. Don
Heliotropium europaeum L.
Hemerocallis
Heteromeles arbutifolia (Lindl.) M. Roem.
Hibiscus schizopetalus (Masters) J.D. Hooker
Hibiscus syriacus L.
Hordeum murinum L.
Hydrangea paniculata Siebold
Ilex vomitoria Sol. ex Aiton
Ipomoea purpurea (L.) Roth
Iva annua L.
Jacaranda mimosifolia D. Don
Juglans
Juniperus ashei J. Buchholz
Koelreuteria bipinnata Franch.
Lactuca serriola L.
Lagerstroemia indica L.
Laurus nobilis L.
Lavandula × allardi (syn. Lavandula × heterophylla)
Lavandula angustifolia Mill.
Lavandula dentata L.
Lavandula × intermedia
Lavandula stoechas L.
Ligustrum lucidum L.
Lippia nodiflora (L.) Greene
Liquidambar styraciflua L.
Liriodendron tulipifera L.
Lolium perenne L.
Lonicera japonica (L.) Thunb.
Ludwigia grandiflora (Michx.) Greuter & Burdet
Lupinus aridorum McFarlin ex Beckner
Lupinus villosus Willd.
Magnolia grandiflora L.
Malva
Marrubium vulgare L.
Medicago polymorpha L.
Medicago sativa L.
Melilotus
Melissa officinalis L.
Metrosideros
▼M3 —————
Modiola caroliniana (L.) G. Don
Montia linearis (Hook.) Greene
Morus
Myoporum insulare R. Br.
Myrtus communis L.
Nandina domestica Murray
Neptunia lutea (Leavenw.) Benth.
Nerium oleander L.
Nicotiana glauca Graham
Olea europaea L.
Origanum majorana L.
Parthenocissus quinquefolia (L.) Planch.
Paspalum dilatatum Poir.
Pelargonium
▼M3 —————
Persea americana Mill.
Phagnalon saxatile (L.) Cass.
Phillyrea latifolia L.
Phoenix reclinata Jacq.
Phoenix roebelenii O'Brien
Pinus taeda L.
Pistacia vera L.
Plantago lanceolata L.
Platanus
Pluchea odorata (L.) Cass.
Poa annua L.
Polygala myrtifolia L.
Polygala x grandiflora nana
Polygonum arenastrum Boreau
Polygonum lapathifolium (L.) Delarbre
Polygonum persicaria Gray
Populus fremontii S. Watson
Portulaca
Prunus
Pyrus pyrifolia (Burm. f.) Nakai
Quercus
Ranunculus repens L.
Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl.
Rhamnus alaternus L.
Rhus
▼M2 —————
Rosa californica Cham. & Schldl.
Rosa canina L.
Rosa x floribunda
Rosmarinus officinalis L.
Rubus
Rumex crispus L.
Salix
Salsola tragus L.
Salvia apiana Jeps.
Salvia mellifera Greene
Sambucus
Sapindus saponaria L.
Schinus molle L.
Senecio vulgaris L.
Setaria magna Griseb.
Silybum marianum (L.) Gaertn.
Simmondsia chinensis (Link) C. K. Schneid.
Sisymbrium irio L.
Solanum americanum Mill.
Solanum elaeagnifolium Cav.
Solanum lycopersicum L.
Solanum melongena L.
Solidago fistulosa Mill.
Solidago virgaurea L.
Sonchus
Sorghum
Spartium junceum L.
Spermacoce latifolia Aubl.
Stellaria media (L.) Vill.
Streptocarpus
Tillandsia usneoides (L.) L.
Toxicodendron diversilobum (Torr. & A. Gray) Greene
Trifolium repens L.
Ulmus
▼M2 —————
Umbellularia californica (Hook. & Arn.) Nutt.
Urtica dioica L.
Urtica urens L.
Vaccinium
Verbena litoralis Kunth
Veronica
Vicia faba L.
Vicia sativa L.
Vinca
Vitis
Westringia fruticosa (Willd.) Druce
Westringia glabra L.
Xanthium spinosum L.
Xanthium strumarium L.
▼M1 —————
LIITE II
4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tartuntavyöhykkeet, jotka ovat 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja rajoitusalueita
A OSA
Tartuntavyöhyke Italiassa
Italian tartuntavyöhykkeeseen kuuluvat seuraavat alueet:
1. Leccen maakunta
2. Brindisin maakunta
3. Taranton maakunnassa sijaitsevat kunnat:
Avetrana
Carosino
Crispiano
Faggiano
Fragagnano
Grottaglie
Leporano
Lizzano
Manduria
Martina Franca
Maruggio
Monteiasi
Montemesola
Monteparano
Pulsano
Roccaforzata
San Giorgio Ionico
San Marzano di San Giuseppe
Sava
Statte
Taranto
Torricella
4. Barin maakunnassa sijaitseva kunta:
Locorotondo
B OSA
Tartuntavyöhyke Ranskassa
Ranskan tartuntavyöhykkeeseen kuuluvat seuraavat alueet:
Korsikan alue
C OSA
Tartuntavyöhyke Espanjassa
Espanjan tartuntavyöhykkeeseen kuuluvat seuraavat alueet:
Baleaarien itsehallintoalue
LIITE III
9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetut mainittujen kasvien lajikkeet, jotka eivät ole alttiita mainitun organismin alalajin asianomaiselle kannalle
Lajikkeet |
Laji |
Mainitun organismin alalaji |
Cabernet Sauvignon |
Vitis vinifera L. |
Xylella fastidiosa subsp. pauca ST 53 |
Negroamaro |
Vitis vinifera L. |
Xylella fastidiosa subsp. pauca ST 53 |
Primitivo |
Vitis vinifera L. |
Xylella fastidiosa subsp. pauca ST 53 |
( 1 ) ”Guidelines for the survey of Xylella fastidiosa (Wells et al.) in the Union territory” http://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/ph_biosec_legis_guidelines_xylella-survey.pdf
( 2 ) Komission täytäntöönpanopäätös 2014/917/EU, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014, neuvoston direktiivin 2000/29/EY täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä siltä osin kuin on kyse haitallisten organismien esiintymistä koskevista jäsenvaltioiden ilmoituksista sekä toimenpiteistä, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tai aikovat toteuttaa (EUVL L 360, 17.12.2014, s. 59).
( 3 ) ”Methodologies for sampling of consignments – Reference Standard ISPM No. 31”, Kansainvälisen kasvinsuojeluyleissopimuksen sihteeristö, Rooma, julkaistu vuonna 2008.
( 4 ) ”Guidelines for pest eradication programmes – Reference Standard ISPM No. 9”, Kansainvälisen kasvinsuojeluyleissopimuksen sihteeristö, Rooma, julkaistu 15 päivänä joulukuuta 2011.
( 5 ) ”The use of integrated measures in a systems approach for pest risk management – Reference Standard ISPM No. 14”, Kansainvälisen kasvinsuojeluyleissopimuksen sihteeristö, Rooma, Julkaistu 8. tammikuuta 2014.
( 6 ) Komission direktiivi 92/90/ETY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1992, tiettyjen sellaisten velvoitteiden vahvistamisesta, jotka kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden tuottajien ja tuojien on täytettävä, sekä heidän rekisteröintiään koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 344, 26.11.1992, s. 38).
( 7 ) EPPO (European and Mediterranean Plant Protection Organization), 2012. Hot water treatment of grapevine to control Grapevine flavescence dorée phytoplasma. Bulletin OEPP/EPPO Bulletin, 42(3), 490–492.
( 8 ) Komission direktiivi 92/105/ETY, annettu 3 päivänä joulukuuta 1992, tiettyjä kasveja, kasvituotteita tai muita tavaroita yhteisön sisällä kuljetettaessa käytettävien kasvipassien standardoinnista ja kasvipassien myöntämistä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta sekä niiden korvaamiseen liittyvistä edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 4, 8.1.1993, s. 22).
( 9 ) Komission täytäntöönpanodirektiivi 2014/98/EU, annettu 15 päivänä lokakuuta 2014, neuvoston direktiivin 2008/90/EY täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse direktiivin I liitteessä tarkoitettuja hedelmäkasvisukuihin ja -lajeihin kuuluvia kasveja koskevista erityisvaatimuksista, toimittajiin sovellettavista erityisvaatimuksista ja virallisia tarkastuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 298, 16.10.2014, s. 22).
( 10 ) Neuvoston direktiivi 2008/90/EY, annettu 29 päivänä syyskuuta 2008, hedelmäntuotantoon tarkoitettujen hedelmäkasvien ja niiden lisäysaineiston pitämisestä kaupan (EUVL L 267, 8.10.2008, s. 8).
( 11 ) Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/167, annettu 30 päivänä tammikuuta 2017, tilapäisen luvan antamisesta Belgialle, Espanjalle, Ranskalle ja Tšekille sertifioida tiettyjen neuvoston direktiivin 2008/90/EY liitteessä I tarkoitettujen hedelmäkasvilajien esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa, jotka on tuotettu avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä (EUVL L 27, 1.2.2017, s. 143).
( 12 ) Komission direktiivi 2004/103/EY, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteessä V olevassa B osassa mainituille kasveille, kasvituotteille ja muille tavaroille tehtävistä tunnistustarkastuksista ja kasvien terveystarkastuksista, jotka voidaan suorittaa muussa kuin siinä paikassa, jonka kautta tuotteet saapuvat yhteisöön, tai kyseisen paikan läheisyydessä, sekä tarkastusvaatimusten määrittelystä (EUVL L 313, 12.10.2004, s. 16).