EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021H0319(01)
Council Recommendation of 12 March 2021 on Roma equality, inclusion and participation 2021/C 93/01
Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2021, romanien tasa-arvosta, osallisuudesta ja osallistumisesta 2021/C 93/01
Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2021, romanien tasa-arvosta, osallisuudesta ja osallistumisesta 2021/C 93/01
ST/6070/2021/INIT
EUVL C 93, 19.3.2021, p. 1–14
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Replacement | 32013H1224(01) | ||||
Adoption | 52020DC0621 | 12/03/2021 |
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32021H0319(01)R(01) | (PT) |
19.3.2021 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
C 93/1 |
NEUVOSTON SUOSITUS,
annettu 12 päivänä maaliskuuta 2021,
romanien tasa-arvosta, osallisuudesta ja osallistumisesta
(2021/C 93/01)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan yhdessä sen 19 artiklan 1 kohdan kanssa,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Neuvoston direktiivissä 2000/43/EY (1) vahvistetaan puitteet, joilla torjutaan rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää koko unionissa työllisyyden, koulutuksen, sosiaalisen suojelun, myös sosiaaliturvan ja terveydenhuollon, sosiaalietuuksien sekä tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan aloilla, asuminen mukaan lukien. Tämän suosituksen yhtenä tarkoituksena on edistää kyseisen direktiivin tehokasta täytäntöönpanoa rajoittamatta jäsenvaltioiden toimivaltaa. |
(2) |
Neuvoston puitepäätöksellä 2008/913/YOS (2) jäsenvaltiot velvoitetaan kriminalisoimaan julkinen yllyttäminen väkivaltaan tai vihaan rodun, ihonvärin, uskonnon, syntyperän taikka kansallisen tai etnisen alkuperän perusteella ja varmistamaan, että rasistisia ja muukalaisvihamielisiä vaikuttimia pidetään raskauttavina asianhaaroina, tai vaihtoehtoisesti, että kansalliset tuomioistuimet ottavat tällaiset vaikuttimet huomioon määrätessään rangaistuksia. Tämän suosituksen tavoitteena on tehostaa romaneihin kohdistuvien vihapuheen, viharikosten ja väkivallan torjuntatoimia. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (3) mukaisesti tällä suosituksella pyritään myös edistämään tällaisten rikosten romaniuhrien tukemista. |
(3) |
Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa esitetään periaatteet ja oikeudet, joilla pyritään tukemaan ja parantamaan sosiaalista oikeudenmukaisuutta riippumatta sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai seksuaalisesta suuntautumisesta. Yleiset toimenpiteet ja niitä täydentävät, tässä suosituksessa esitettyjen kaltaiset kohdennetut toimenpiteet, joilla suojellaan ja tuetaan syrjinnän tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevia ryhmiä, ovat keskeisiä sosiaalisen pilarin periaatteiden täytäntöönpanon kannalta. Tulosten aikaansaaminen pilarin avulla on yhteinen poliittinen sitoumus ja velvollisuus. Se olisi pantava täytäntöön sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla niiden toimivallan mukaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon erilaiset sosioekonomiset ympäristöt ja kansallisten järjestelmien moninaisuus, mukaan lukien työmarkkinaosapuolten asema, ja noudattaen täysin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. |
(4) |
Tällä suosituksella edistetään myös yhdenvertaisten ja osallistavien demokraattisten yhteiskuntien kestävää kehittämistä Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. |
(5) |
Komissio on toimittanut Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotukset, jotka koskevat yhteisiä säännöksiä koskevaa asetusta 2021–2027, Euroopan sosiaalirahasto plussaa 2021–2027 (ESR+ 2021–2027) sekä Euroopan aluekehitysrahastoa ja koheesiorahastoa 2021–2027. Kyseisissä ehdotuksissa viitataan tasa-arvoon ja syrjimättömyyteen horisontaalisina periaatteina, joita olisi noudatettava kyseisten rahastojen täytäntöönpanossa. ESR+ 2021–2027 -ehdotuksessa kehotetaan nimenomaisesti jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan tasa-arvo ja syrjimättömyys unionin ohjelmien täytäntöönpanossa ja viitataan kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomisen integroitumisen ja marginalisoituneiden yhteisöjen, kuten romanien, osallisuuden edistämiseen, mikä on kytköksissä romaneja koskevien kansallisten strategiakehysten mahdollistavaan edellytykseen. Odotettaessa kyseisten ehdotusten hyväksymistä tämä suositus edistää niiden tehokasta tulevaa täytäntöönpanoa. |
(6) |
Komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 antama tiedonanto ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”, jäljempänä ’Eurooppa 2020 -strategia’, on antanut merkittävän sysäyksen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnalle asettamalla yhteiset eurooppalaiset tavoitteet köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiselle sekä koulutustason ja työllisyystason nostamiselle. Kyseisiä tavoitteita ei voida saavuttaa ilman, että parannetaan romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista, mihin tässä suosituksessa annetaan erityisohjeita. |
(7) |
Neuvosto antoi 19 päivänä toukokuuta 2011 tukensa komission 5 päivänä huhtikuuta 2011 antamalle tiedonannolle ”EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille”, jossa jäsenvaltioita kannustetaan edistämään laajasti romanien sosiaalista ja taloudellista osallistamista sekä laatimaan tavoitteita koulutuksen, työllisyyden, terveydenhuollon ja asumisen alalla. Alkuperäisen rakenteen rajoituksista huolimatta EU:n puitekehys on tuottanut merkittävää lisäarvoa, jota tässä suosituksessa hyödynnetään edelleen muun muassa sisällyttämällä siihen puitekehyksen täytäntöönpanosta saadut kokemukset. |
(8) |
Neuvoston 9 päivänä joulukuuta 2013 antamalla suosituksella (4) pyrittiin tehostamaan romanien integraatiota edistäviä kansallisia toimenpiteitä. Siinä neuvosto kehotti jäsenvaltioita ilmoittamaan komissiolle vuosittain kaikki suosituksen mukaisesti toteutetut toimenpiteet sekä tiedot edistymisestä romanien integraatiota edistävien kansallisten strategioidensa toteuttamisessa. Tämä suositus pohjautuu kyseisiin kokemuksiin ja arvioihin ja laajentaa toteutettavia toimenpiteitä. |
(9) |
Neuvosto kehotti 8 päivänä joulukuuta 2016 antamissaan päätelmissä ”Romanien integrointiprosessin nopeuttaminen” komissiota suorittamaan vuoteen 2020 ulottuvien romanien integraatiota edistävien kansallisten strategioiden EU:n kehyksen väliarvioinnin, jäljempänä ’perusteellinen arviointi’, ja ehdottamaan sen pohjalta aloitetta vuoden 2020 jälkeiselle ajalle. Vaikka suoritetussa perusteellisessa arvioinnissa tunnustetaan puitekehyksen lisäarvo, siinä todetaan, että Euroopan romanit kohtaavat edelleen syrjintää sekä sosiaalista ja taloudellista syrjäytymistä. |
(10) |
Perusteellisesta arvioinnista ja päätelmistä, joita neuvosto, Euroopan parlamentti sekä useat Euroopan laajuiset ja kansalliset kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat siitä tehneet, käy ilmi tarve uudistaa sitoumus romanien tasa-arvon ja osallisuuden edistämiseen ja vahvistaa kyseistä sitoumusta. Kyseisessä sitoumuksessa olisi varmistettava, että erityistä huomiota kiinnitetään syrjimättömyyteen, mukaan lukien romanivastaisuuden – erityisesti romaneihin kohdistuvan rasismin muodon – torjuminen ja keskittyminen seuraaviin neljään sosioekonomisen osallisuuden alaan: koulutus, työllisyys, terveydenhuolto ja asuminen. Sitoumuksessa olisi myös huomioitava erityisryhmien tarpeet ja romaniväestön moninaisuus, osallistettava romanit heitä koskevien tasa-arvo- ja osallisuusstrategioiden suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin, parannettava tavoitteiden asettamista, tietojen keruuta, seurantaa ja raportointia, sekä saatava aikaan se, että romanien tasa-arvo ja osallisuus otetaan paremmin huomioon yleisissä politiikoissa. Toimenpiteiden suunnittelussa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota sukupuolinäkökohtiin. |
(11) |
Tämä suositus perustuu myös useisiin havaintoihin, jotka on esitetty aiemmin asiaankuuluvissa 15 päivänä huhtikuuta 2015 ja 12 päivänä helmikuuta 2019 annetuissa Euroopan parlamentin päätöslauselmissa, 8 päivänä joulukuuta 2016 annetuissa neuvoston päätelmissä ja komission vuodesta 2013 lähtien antamissa tiedonannoissa. |
(12) |
Asiakirjan ”EU:n puitekehys vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille” jälkeen komissio hyväksyi 7 päivänä lokakuuta 2020 paketin, johon sisältyy tätä suositusta koskeva ehdotus sekä tiedonanto aiheesta ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n uusi strategiakehys”, jäljempänä ’lokakuun 7 päivänä 2020 annettu tiedonanto’.Lokakuun 7 päivänä 2020 annetussa tiedonannossa asetetaan EU:n tason tavoitteita ja tapauksen mukaan päämääriä sekä kaikille jäsenvaltioille vähimmäistason sitoumukset, joita täydennetään mahdollisesti kansallisilla lisätoimilla ja unionin tuella kansallisesta tilanteesta ja romaniväestön koosta riippuen. Viimeaikaisista tiedoista käy ilmi, että kuusi kymmenestä eurooppalaisesta katsoo edelleen romaneihin kohdistuvan syrjinnän olevan yleistä omassa maassaan ja että useampi kuin kuusi kymmenestä eurooppalaisesta on sitä mieltä, että romanien parempi integroituminen voisi hyödyttää yhteiskuntaa (5). Tämän suosituksen yleisenä tavoitteena on auttaa edistämään romanien tasa-arvoa ja torjua heidän syrjäytymistään siten, että romanit itse ovat aktiivisesti mukana tässä työssä. |
(13) |
Covid-19-pandemian aikana ulkopuolelle jätetyt ja muita heikommassa asemassa olevat romaniyhteisöt ovat altistuneet vakaville kielteisille terveysvaikutuksille ja sosioekonomisille vaikutuksille, mikä uhkaa pahentaa entisestään olemassa olevaa eriarvoisuutta sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä. Tässä suosituksessa kehotetaan vähentämään romanien kohtaamaa rakenteellista eriarvoisuutta puuttumalla tarvittaessa puhtaan veden, saniteettitilojen ja terveydenhuoltopalvelujen, myös rokotuspalvelujen, saatavuuden rajallisuuteen, sekä sellaisten tilojen ja digitaalisten taitojen puutteeseen, jotka mahdollistaisivat romanien aktiivisen osallistumisen yhteiskunnalliseen toimintaan, myös etäopetukseen, sekä poistamalla paljon esiintyvän taloudellisen epävarmuuden ja tilanahtauden asunnoissa, eristetyissä yhdyskunnissa tai leireillä. |
(14) |
Populismin ja rasismin lisääntyessä unionissa (6) on tarpeen keskittyä syrjinnän torjumiseen ja ehkäisemiseen, myös puuttumalla romanivastaisuuteen, joka on syrjinnän ja syrjäytymisen perimmäisiä syitä ja pahentaa niitä. Tämän vuoksi 18 päivänä syyskuuta 2020 päivätyssä EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelmassa 2020–2025 esitetään monia konkreettisia toimia rasismin torjumiseksi. Romanivastaisuus on epätavallisen yleinen (7) rasismin muoto, joka on alkujaan peräisin yhteiskunnan enemmistön tavasta suhtautua romaneihin ja kohdella heitä; se on osa historian kehityskulkua, joka on synnyttänyt ajatuksen ”meistä ja muista” (8), joka puolestaan pohjautuu toisinaan myös tahattomiin tai tiedostamattomiin stereotypioihin ja kielteisiin asenteisiin (9). Euroopan parlamentti on vuodesta 2005 lähtien käyttänyt termiä ”romanivastaisuus” mietinnöissään sekä 28 päivänä huhtikuuta 2005, 15 päivänä huhtikuuta 2015, 25 päivänä lokakuuta 2017 ja 12 päivänä helmikuuta 2019 antamissaan päätöslauselmissa. Monet kansainväliset järjestöt ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat havainneet ilmiön, jota kutsutaan myös romaneihin kohdistuvaksi rasismiksi, romanifobiaksi tai mustalaisvastaisuudeksi. Neuvosto totesi 8 päivänä joulukuuta 2016 antamissaan päätelmissä, että on tarpeen torjua ”kaikkia romaneihin kohdistuvan rasismin, jota kutsutaan toisinaan mustalaisvastaisuudeksi, muotoja, koska se on romanien sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjinnän perussyitä”. Holokaustin muistoa vaaliva kansainvälinen järjestö (IHRA) hyväksyi 8 päivänä lokakuuta 2020 romanivastaisuuden ja romaneihin kohdistuvan syrjinnän määritelmän (10), joka ei ole oikeudellisesti sitova. |
(15) |
Kohdistettaessa toimia romaniväestöön on tärkeää tunnustaa tiettyjen ryhmien erityistarpeet ja haavoittuvuudet (11); tällaisia ryhmiä ovat muun muassa romaninaiset, romaninuoret, romanilapset, romaniyhteisöön kuuluvat hlbti-henkilöt sekä ikääntyneet ja vammaiset henkilöt, kolmansien maiden kansalaiset sekä valtiottomat ja EU:ssa liikkuvat romanit. Siksi tässä suosituksessa kiinnitetään huomiota siihen, kuinka tärkeää on torjua moninkertaista syrjintää (12). Siinä ehdotetaan toimenpiteitä sellaisten romanilasten suojelun ja osallistamisen parantamiseksi, jotka ovat erityisen alttiita syrjinnälle ja eriyttämiselle. Neuvoston 8 päivänä joulukuuta 2016 antamien päätelmien mukaisesti suosituksessa käsitellään myös sitä, miten voidaan luoda mahdollisuuksia romaninuorille ja hyödyntää heissä piilevää potentiaalia lisäämällä heidän aktiivista osallistumistaan nuorille suunnattuihin ohjelmiin ja toimenpiteisiin, kuten niihin, joihin viitataan 1 päivänä heinäkuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Nuorisotyöllisyyden tukeminen: silta työelämään seuraavalle sukupolvelle”. |
(16) |
Käyttämällä termiä ”romani” tunnustetaan romaniväestön moninaisuus; tällä yläkäsitteellä viitataan kattavasti useisiin erilaisiin romanitaustaisiin ryhmiin, joita ovat muun muassa romat, sintit, kaaleet, gypsy-romanit, romanichel-ryhmä ja boyash-/rudari-romanit. Se kattaa myös ashkalit, ”egyptiläiset”, itäiset ryhmät (kuten dom-, lom-, rom- ja abdal-ryhmät) sekä liikkuvat ryhmät, kuten niin kutsutut etniset travellerit, jenishit tai ranskankielisellä hallinnollisella termillä ”Gens du voyage” tarkoitetut ryhmät, sekä henkilöt, jotka samastuvat nimillä ”Gypsies”, ”Tsiganes” tai ”Tziganes” kutsuttaviin ryhmiin; käyttämällä termiä ”romani” ei kielletä kyseisten ryhmien erityispiirteitä. |
(17) |
Unionin sisäisen vapaan liikkuvuuden yhteydessä on välttämätöntä kunnioittaa unionin kansalaisten oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen ja sen harjoittamisen edellytyksiä. Kyseisiin edellytyksiin kuuluvat muun muassa riittävät varat ja kattava sairausvakuutusturva Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY (13) mukaisesti. Samaan aikaan on tarpeen pyrkiä parantamaan romanien elinolosuhteita ja toteuttaa toimia heidän taloudellisen ja sosiaalisen osallisuutensa parantamiseksi niin heidän koti- kuin asuinjäsenvaltioissakin. |
(18) |
Tässä suosituksessa todetaan, että jäsenvaltioiden olisi valittava omat seurantamenetelmänsä, myös asianmukaiset tiedonkeruumenetelmät, ja otetaan huomioon se, että etnistä alkuperää koskevien tietojen kerääminen on arkaluonteinen aihe, eikä se ole mahdollista kaikissa jäsenvaltioissa; samalla tässä suosituksessa kuitenkin painotetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (14) sekä syrjimättömyyttä, yhdenvertaisuutta ja moninaisuutta käsittelevän korkean tason ryhmän yhdenvertaisuustietoja käsittelevän alaryhmän julkaisemien, yhdenvertaisuustietojen keräämisen ja käytön parantamista koskevien vuoden 2018 suuntaviivojen (15) mukaisesti tapahtuvan tietojen keruun merkitystä tarvittavana taustatyönä romaniväestön tilannetta tehokkaasti parantavien toimenpiteiden suunnittelulle. Tässä suosituksessa tunnustetaan myös indikaattoreiden merkitys seurantamenetelmänä. Lokakuun 7 päivänä 2020 annetussa tiedonannossa selitetään, että jäsenvaltiot voivat valita indikaattorit Euroopan unionin perusoikeusviraston, komission ja jäsenvaltioiden yhdessä kokoamien, romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista mittaavien indikaattoreiden joukosta. |
(19) |
Tässä suosituksessa keskitytään nimenomaan romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista edistäviin toimenpiteisiin, mutta siinä ei pyritä sulkemaan ulkopuolelle muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä. Kyseisten toimenpiteiden olisi perustuttava samoihin periaatteisiin vastaavissa tilanteissa. Tässä suhteessa yhteiset perusperiaatteet romanien osallistamiseksi ovat edelleen ajankohtaisia (16). Toimenpiteillä olisi myös valtavirtaistettava romanien tasa-arvo, osallisuus ja osallistuminen sekä unionin että jäsenvaltioiden toimintapoliittisiin aloitteisiin, ja niissä olisi otettava huomioon erityisesti intersektionaalisuus ja sukupuoliulottuvuus. Lokakuun 7 päivänä 2020 annettu tiedonanto sisältää myös muita suuntaviivoja romaneja koskevien kansallisten strategiakehysten suunnittelemista ja täytäntöönpanoa varten. |
(20) |
Yksi tämän suosituksen tarkoituksista on vahvistaa pitkän aikavälin sitoutuminen romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeviin yhteisiin tavoitteisiin ja antaa uudistettua ja tehostettua ohjausta esittämällä toimenpiteitä, joita jäsenvaltiot voivat toteuttaa kyseisiin tavoitteisiin pyrkiessään. |
(21) |
Tässä suosituksessa kunnioitetaan täysin toissijaisuusperiaatetta ja jäsenvaltioiden ensisijaista vastuuta tällä alalla. Se ei vaikuta jäsenvaltioiden kansallisen prosessioikeuden eikä oikeusperinteiden periaatteisiin. Olisi sovellettava yhteistä mutta eriytettyä toimintamallia, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon kansalliset olosuhteet, kuten romanien määrä ja osuus koko väestöstä, kohdeväestön yleinen taloudellinen tilanne, erityispiirteet kussakin jäsenvaltiossa sekä mahdollisuus laatia tiettyyn etniseen ryhmään kohdennettuja politiikkoja. Romanien osallistamista, tasa-arvoa ja osallistumista edistävät kansalliset toimintamallit ja asiaankuuluvat toimenpiteet olisi räätälöitävä ja valittava siten, että ne vastaavat kulloisiakin erityisolosuhteita ja -tarpeita, joihin kuuluu tarve käsitellä syrjäytyneitä ja muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä, kuten romaneja, laajemmassa yhteydessä. Yleisten toimenpiteiden suunnittelussa olisi varmistettava, että niillä saavutetaan romanit tehokkaasti. |
(22) |
Romaneja koskevalla kansallisella strategisella kehyksellä tarkoitetaan kansallisia romanistrategioita ja/tai laajempaa sosioekonomista kokonaisuutta koskevia yhdennettyjä poliittisia toimenpiteitä, jotka ovat merkityksellisiä romanien tasa-arvon, osallisuuden ja osallistumisen kannalta, |
SUOSITTAA NÄIN OLLEN SEURAAVAA:
1. |
Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä laajempien sosiaalista osallisuutta edistävien politiikkojensa, joilla parannetaan romanien tilannetta, yhteydessä romaneja koskevat kansalliset strategiakehykset ja ilmoitettava niistä Euroopan komissiolle mielellään viimeistään syyskuussa 2021. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa tarkasteltava tässä suosituksessa esitettyjen toimenpiteiden merkitystä kansallisessa kontekstissaan ottaen huomioon kansallinen ja unionin oikeus, käytettävissä olevat voimavarat sekä kansalliset olosuhteet ja pantava toimenpiteet oikeasuhteisesti ja valikoivasti täytäntöön tiiviissä yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. Kyseistä merkitystä arvioidessaan jäsenvaltioita kannustetaan tekemään vapaaehtoisia vähimmäistason sitoumuksia ja kansallisista olosuhteista riippuen toteuttamaan tiedonannossa esitettyjä mahdollisia lisätoimia. |
Horisontaaliset tavoitteet: tasa-arvo, osallisuus ja osallistuminen
2. |
Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava pyrkimyksiä hyväksyä ja toteuttaa toimenpiteitä, joilla edistetään tasa-arvoa ja ehkäistään ja torjutaan vaikuttavasti syrjintää, romanivastaisuutta sekä sosiaalista ja taloudellista syrjäytymistä ja niiden perussyitä. Kyseisiin pyrkimyksiin olisi sisällytettävä muun muassa seuraavat toimenpiteet:
|
3. |
Jäsenvaltioiden olisi torjuttava romaniväestön erittäin korkeaa köyhyysriskiä sekä aineellista ja sosiaalista puutetta, jotta romanien tasa-arvoa, osallistamista ja osallistumista voidaan tukea tehokkaasti. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa noudatettava yhdennettyä lähestymistapaa, jossa keskitytään kaikkiin asiaankuuluviin politiikan aloihin. Kyseiset pyrkimykset voitaisiin toteuttaa esimerkiksi seuraavilla toimenpiteillä:
|
4. |
Jäsenvaltioiden olisi tarpeen mukaan lisättävä romanien, mukaan lukien naisten, lasten, nuorten, ikääntyneiden ja vammaisten henkilöiden, mielekästä osallistumista ja kuulemista romanien yhdenvertaisuuden ja syrjimättömyyden tukemiseksi tehokkaalla tavalla. Näihin olisi sisällytettävä muun muassa seuraavat toimenpiteet:
|
Alakohtaiset tavoitteet
Laadukkaan ja osallistavan yleisopetuksen saatavuus
5. |
Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kaikilla romaneilla on tosiasialliset ja yhdenvertaiset mahdollisuudet päästä ja osallistua koulutukseen kaikissa muodoissa ja kaikilla asteilla aina varhaiskasvatuksesta korkea-asteen koulutukseen, mukaan lukien uuden mahdollisuuden tarjoava koulutus, aikuiskoulutus ja elinikäinen oppiminen. |
6. |
Jäsenvaltioiden olisi parannettava laadukkaan ja osallistavan koulutuksen yhdenvertaista saatavuutta romanioppilaiden osalta, myös seuraavien kaltaisilla toimenpiteillä:
|
7. |
Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä poistamaan kaikenlainen koulutusmahdollisuuksia, -tuloksia ja -tasoa koskevat syrjintä, eriarvoisuus ja haittatekijät, tarvittaessa myös seuraavien kaltaisilla toimenpiteillä:
|
Työllistyminen laadukkaisiin ja kestäviin työpaikkoihin
8. |
Jäsenvaltioiden olisi edistettävä romanien, erityisesti romaninuorten, tosiasiallista yhdenvertaista mahdollisuutta työllistyä laadukkaisiin ja kestäviin työpaikkoihin tarvittaessa muun muassa seuraavanlaisilla toimenpiteillä:
|
Terveys ja laadukkaiden terveys- ja sosiaalipalvelujen saatavuus
9. |
Jäsenvaltioiden olisi varmistettava erityisesti riskialttiimpien ryhmien tai syrjäytyneillä tai etäisillä alueilla asuvien ryhmien tosiasialliset yhdenvertaiset mahdollisuudet saada laadukkaita terveys- ja sosiaalipalveluja esteettömästi tarvittaessa muun muassa seuraavanlaisilla toimenpiteillä:
|
Asianmukaisten ja eriytymättömien asuntojen sekä keskeisten palvelujen saatavuus
10. |
Jäsenvaltioiden olisi varmistettava romanien yhdenvertainen kohtelu asianmukaisten ja eriytymättömien asuntojen sekä keskeisten palvelujen saatavuuden osalta muun muassa seuraavanlaisilla toimenpiteillä:
|
Kumppanuudet ja institutionaaliset valmiudet
Romanien kansallisten yhteyspisteiden osallistaminen ja tukeminen
11. |
Jäsenvaltioiden olisi annettava romanien kansallisille yhteyspisteille riittävät ja tarvittavat resurssit, henkilöstö, viranomaisvaltuudet ja valmiudet, jotta ne voivat tehokkaasti koordinoida ja seurata romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista edistäviä kansallisia politiikkoja, paikallinen tiedottaminen mukaan luettuna. |
12. |
Jäsenvaltioiden olisi mahdollistettava se, että romanien kansalliset yhteyspisteet voivat helpottaa romanikansalaisyhteiskunnan osallistumista romaneja koskevien kansallisten strategiakehysten ja paikallisten toimintasuunnitelmien suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja tarkistamiseen uudistetuilla kansallisilla romanifoorumeilla toteutettavien prosessien kautta. |
13. |
Jotta lisätään romanien kansallisten yhteyspisteiden merkityksellisyyttä romanien näkökulmasta ja parannetaan niiden tarjoamaa tiedotusta, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kyseiset yhteyspisteet ovat mukana sosiaalista osallisuutta koskevien politiikkojen ja yleisten palvelujen suunnittelussa; tähän lukeutuu tarvittaessa myös osallistuminen unionin varojen käytön ohjelmointiin liittyvään päätöksentekoon ja seurantaan. |
Tasa-arvoista kohtelua edistävien elinten osallistuminen
14. |
Jäsenvaltioiden olisi omien kansallisten oikeudellisten kehystensä puitteissa tuettava yhdenvertaista kohtelua edistäviä tasa-arvoelimiä, jotta ne voivat toimeksiantojensa mukaisesti toimia tuloksellisesti ja riippumattomasti sekä tehdä yhteistyötä kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden, mukaan lukien romanien kansalliset yhteyspisteet, viranomaiset, kansalaisyhteiskunnan järjestöt sekä yksityinen sektori, kanssa. Tällainen tuki tarkoittaa muun muassa sitä, että tasa-arvoelimille mahdollistetaan tarvittaessa
|
15. |
Jäsenvaltioiden olisi mahdollistettava se, että tasa-arvoelimet ovat tiiviisti mukana romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista edistävien kansallisten strategiakehysten sekä asiaankuuluvien unionin rahoitusohjelmien suunnittelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja tarkistamisessa ja voivat antaa oman panoksensa tähän työhön, tarvittaessa muun muassa seuraavilla toimilla:
|
Paikallisten ja alueellisten sidosryhmien osallistaminen
16. |
Jäsenvaltioiden olisi tarpeen mukaan osallistettava alue- ja paikallisviranomaiset sekä paikallinen kansalaisyhteiskunta kansallisten strategiakehysten suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja tarkistamiseen. |
17. |
Jäsenvaltioiden olisi kannustettava alue- ja paikallisviranomaisia kehittämään tai päivittämään paikallisia toimintasuunnitelmiaan, eriyttämisen purkamiseen tähtääviä suunnitelmiaan tai romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskevia strategiakehyksiään toimivaltansa puitteissa. Kyseisiin paikallisiin suunnitelmiin tai strategiakehyksiin olisi mahdollisuuksien mukaan sisällyttävä toimenpiteitä, perustasoja, vertailuarvoja, mitattavia tavoitteita sekä tiedot määrärahoista. |
18. |
Jäsenvaltioiden olisi varmistettava keskus- ja paikallisviranomaisten yhteistyö romanien syrjinnän ehkäisemiseen ja torjuntaan tähtäävien unionin rahoitusohjelmien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, jotta voidaan varmistaa, että romanien tasa-arvo, osallisuus ja osallistuminen otetaan huomioon ohjelmien valmistelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa ja jotta voidaan tehostaa unionin varojen kanavointia paikallistasolle. |
19. |
Jäsenvaltioiden olisi edistettävä osallisuutta ja moninaisuutta asianmukaisilla toimenpiteillä, kuten positiivisilla erityistoimilla, jotta varmistetaan, että romaneilla on yhtäläiset mahdollisuudet työllistyä julkisiin laitoksiin paikallis- ja aluetasolla. |
20. |
Jäsenvaltioiden olisi edistettävä romaninaisten ja -miesten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä ja tunnustettava heidän edustuksensa paikallisella tasolla. |
Yhteistyö kansalaisyhteiskunnan kanssa
21. |
Jäsenvaltioiden olisi edistettävä sosiaalista innovointia, kumppanuutta ja yhteistyötä viranomaisten ja romanien ja romaniasioita edistävän kansalaisyhteiskunnan välillä. |
22. |
Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimittaisesti jäsenvaltioissa toimivia kansallisia romanifoorumeja ja kaikkia muita yhteistyön ja vuoropuhelun kanavia, jotta osallistetaan romanit, romaniasioita edistävä kansalaisyhteiskunta ja muut sidosryhmät avoimesti ja inklusiivisesti romaneja koskevien kansallisten strategiakehysten ja paikallisten toimintasuunnitelmien suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja tarkistamiseen. |
23. |
Jäsenvaltioiden olisi tuettava kansalaisyhteiskuntaa romaneihin kohdistuvien viharikosten ja vihapuheen sekä muiden rikosten seurannassa ja raportoinnissa ja avustettava uhreja viharikoksista ja vihapuheesta ilmoittamisessa. |
24. |
Jäsenvaltioiden olisi varmistettava rahoitus romanien ja romaniasioita edistävän kansalaisyhteiskunnan moninaisuuden ja riippumattomuuden tukemiseksi, romanien nuorisojärjestöt mukaan lukien, jotta ne voivat toteuttaa romaneja koskeviin kansallisiin strategiakehyksiin liittyvää raportointia ja seurantaa riippumattomina tarkkailijajärjestöinä sekä ylläpitää hallinnollisia valmiuksiaan. |
25. |
Jäsenvaltioiden olisi osallistettava kansalaisyhteiskunta ja romaniyhteisöt unionin rahoituksen ohjelmakauden kaikkiin vaiheisiin kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, myös asiaankuuluvien unionin rahastojen seurantakomiteoiden jäseninä. |
26. |
Jäsenvaltioiden olisi edistettävä valmiuksien kehittämistä ja johtajuutta romanikansalaisyhteiskunnassa, nuorisojärjestöt mukaan lukien, jotta asianomaiset elimet ja järjestöt voivat osallistua kaikkiin poliittisen päätöksenteon vaiheisiin ja julkiseen elämään yleisesti. |
27. |
Jäsenvaltioiden olisi edistettävä monialaista työtä sekä yhdenvertaisuutta ja osallisuutta edistäviä laajempia yhteenliittymiä ja osallistettava tähän työhön julkishallinto, kansalaisyhteiskunta, liike-elämä ja teollisuus sekä tiede- ja tutkimusyhteisö. Tämä voisi johtaa sellaisten yksiköiden yhteisiin toimiin, jotka edistävät sukupuolten tasa-arvoa, torjuvat rasismia, rotuun tai etniseen alkuperään perustuvaa syrjintää, muukalaisvihaa ja niihin liittyvää suvaitsemattomuutta tai edistävät lasten, ikääntyneiden henkilöiden, romanien, hlbti-henkilöiden, vammaisten henkilöiden, turvapaikanhakijoiden, pakolaisten ja muiden maahanmuuttajien sekä kansalaisuudettomien henkilöiden oikeuksia. |
Valtioiden välinen yhteistyö
28. |
Jäsenvaltioiden olisi tehostettava yhteistyötä ja vertaisoppimista, jotka koskevat tehokkaimpia tapoja valtavirtaistaa romanien tasa-arvo, osallisuus ja osallistuminen kaikkien asiaankuuluvien keskeisten unionin aloitteiden täytäntöönpanossa. |
29. |
Jäsenvaltioiden olisi edistettävä valtioiden välisiä kumppanuuksia ja vaihtoa tukemalla romanien kansallisten yhteyspisteiden verkostoa, EURoma-verkostoa sekä romanien osallisuusfoorumia. |
30. |
Jotkut liikkuvat romanitaustaiset EU-kansalaiset, jotka sijoittautuvat muihin jäsenvaltioihin kuin kotijäsenvaltioonsa tai oleskelevat tällaisessa jäsenvaltioissa tilapäisesti, myös hyödyntääkseen kausiluonteisia tai lyhytaikaisia työllistymismahdollisuuksia, ovat haavoittuvassa asemassa. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa kannustettava järjestämään valtioiden välistä yhteistyötä asianmukaisessa muodossa kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla, myös kahden- tai monenvälisten hankkeiden ja sopimusten kautta, ja osallistumaan aktiivisesti tällaiseen yhteistyöhön noudattaen voimassa olevaa unionin oikeudellista kehystä ja kansallista oikeutta. Tällaista yhteistyötä voisi olla esimerkiksi yhteistyö koulutuksen saatavuuteen, romanilasten koulutuksesta saatuihin kokemuksiin ja tuloksiin sekä kunnallistason tarpeisiin ja haasteisiin liittyvissä kysymyksissä. Tähän yhteistyöhön olisi sisällyttävä romanien itsensä osallistuminen. |
Rahoitus
31. |
Jäsenvaltioiden, varsinkin niiden, joilla on muita suurempia romanien tasa-arvoon, osallisuuteen ja osallistumiseen liittyviä haasteita ja/tai joissa romanien osuus väestöstä on suurempi, olisi hyödynnettävä täysimittaisesti ja optimaalisesti yleinen ja kohdennettu unionin ja kansallisen tason rahoitus, jolla on tarkoitus ehkäistä ja torjua romanien syrjintää; tähän voi kuulua erityistavoitteiden valitseminen heikommassa asemassa olevien ryhmien ja syrjäytyneiden yhteisöjen, kuten romanien, sosioekonomisen integraation edistämiseksi (23), ja tehokkaan koordinoinnin varmistaminen romanien tasa-arvon ja sosioekonomisen osallisuuden kannalta merkityksellisten unionin ja kansallisten rahoituslähteiden välillä. |
32. |
Jäsenvaltioiden olisi edistettävä alueellisten, paikallisten, kaupunki- ja muiden viranomaisten, talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten sekä asiaankuuluvien kansalaisyhteiskuntaa edustavien elinten, kansalaisjärjestöjen ja sosiaalista osallisuutta, perusoikeuksia ja syrjimättömyyttä edistävien elinten osallistumista unionin ohjelmien valmisteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin, seurantakomiteoihin osallistuminen mukaan luettuna. |
33. |
Jäsenvaltioiden olisi kohdennettava riittävästi kansallisia määrärahoja romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista edistävässä EU:n strategiakehyksessä sekä kansallisissa strategiakehyksissä esitettyjen politiikkatoimien täytäntöön panemiseksi ja varmistettava, että ne vastaavat romaniyhteisöjen todellisia tarpeita ja että niiden suuruus on suhteutettu romaniyhteisöjen kokoon ja haasteisiin. |
34. |
Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa (24) olisi otettava huomioon kaikille kuuluvat oikeudet ja yhtäläiset mahdollisuudet ja edistettävä niitä sekä edistettävä heikommassa asemassa olevien ryhmien, myös romanien ja muiden rodullisiin tai etnisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden, osallisuutta. |
35. |
Jäsenvaltioiden olisi parannettava vähemmistöjen sosioekonomista osallisuutta koskevien unionin ohjelmien tai rakenneuudistusten suunnittelua, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia esimerkiksi pyytämällä teknistä apua rakenneuudistusten tukiohjelmasta. |
36. |
Jäsenvaltioiden olisi kannustettava käyttämään kansallisia ja unionin varoja keskus- ja paikallistason viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen valmiuksien kehittämiseen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamisen mahdollistamiseen näiden välillä, jotta kyseiset viranomaiset ja järjestöt voivat osallistua romanien syrjinnän vastaisten toimenpiteiden toteuttamiseen nopeuttamalla tasa-arvon ja osallisuuden saavuttamista muun muassa torjumalla eriytymistä ja edistämällä romanien osallistumista. |
37. |
Jäsenvaltioiden olisi vastattava paikallistason, myös kaupunkialueiden, rahoitustarpeisiin, jotta voidaan tarvittaessa tukea EU:ssa liikkuvia romaneja myös tarjoamalla muun muassa kielikoulutusta, laadukasta varhaiskasvatusta, koulutusta, julkisia työvoimapalveluja ja sosiaalityöntekijöiden ja yhdyshenkilöiden palveluja. |
Romaneja koskevien kansallisten strategiakehysten seuranta ja niistä raportointi
38. |
Jäsenvaltioiden olisi seurattava ja arvioitava kansallisten strategiakehysten täytäntöönpanoa käyttäen tarpeen mukaan indikaattorivalikoimaa, jonka Euroopan unionin perusoikeusvirasto, jäljempänä ’perusoikeusvirasto’, romanien kansalliset yhteyspisteet, kansalliset tilastokeskukset ja komissio ovat kehittäneet romaneja koskevista indikaattoreista ja raportoinnista vastaavan, perusoikeusviraston koordinoiman työryhmän puitteissa (25). Jäsenvaltiot voivat myös käyttää kansallisia indikaattoreita sen mukaan, miten niiden kansalliset oikeuskehykset, toimintapoliittiset menettelytavat ja niiden alueella olevien romanien tilanne kehittyvät. |
39. |
Ottaen huomioon tiedonannossa esitetyt unionin pää- ja muut tavoitteet jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa sisällytettävä romaneja koskeviin kansallisiin strategiakehyksiin kansallisia määrällisiä ja/tai laadullisia tavoitteita, jotka on mukautettu kansallisiin olosuhteisiin ja käytettävissä oleviin yhdenvertaisuustietojen keruuvaihtoehtoihin, joihin voi sisältyä esimerkiksi joko etnisen alkuperän mukaisesti eroteltuja tietoja tai asiaankuuluvia sosiodemografisia tietoja taikka näiden kahden yhdistelmä. |
40. |
Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle kaikista tämän suosituksen mukaisesti toteutetuista toimenpiteistä kesäkuuhun 2023 mennessä. Tämän jälkeen jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle kahden vuoden välein tiedot parhaillaan toteutettavista ja uusista toimenpiteistä, mukaan lukien tiedot kullakin aihealueella saavutetusta edistymisestä romaneja koskevien kansallisten strategiakehysten täytäntöönpanossa. Jäsenvaltioiden kertomuksia hyödynnetään romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskevan EU:n strategiakehyksen täytäntöönpanoa koskevissa komission kahden vuoden välein laatimissa kertomuksissa ja arviointikertomuksissa, jotka komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
41. |
Jäsenvaltioiden olisi edistettävä romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskevien kansallisten kertomusten julkistamista kaikilta osin, jotta voidaan lisätä avoimuutta ja mahdollistaa politiikkaoppiminen, ja järjestettävä tapauksen mukaan mahdollisuus keskustella kansallisista strategioista ja valmistuneista täytäntöönpanokertomuksista kansallisessa parlamentissa. |
42. |
Perusoikeusviraston olisi tehtävä vuosia 2020, 2024 ja 2028 koskeva säännönmukainen romanitutkimus, josta saadaan tietoa lähtötason, puolivälin ja loppuvaiheen tuloksia varten ja josta ilmenevät mahdolliset muutokset romanien tilanteessa. Perusoikeusviraston olisi lisäksi tuettava jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä kerätä merkityksellisiä yhdenvertaisuustietoja, komissiota seurannassa ja analysoinnissa sekä romanien kansallisia yhteyspisteitä raportoinnissa hyödyntäen tässä romaneja koskevista indikaattoreista ja raportoinnista vastaavan työryhmän tukea, |
PYYTÄÄ KOMISSIOTA
43. |
Varmistamaan, että jäsenvaltioiden toimittamia tietoja käytetään perustana, kun komissio valmistelee kertomuksiaan romaneja koskevien kansallisten strategiakehysten täytäntöönpanosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
44. |
Jatkamaan ponnisteluja romanien tasa-arvon, osallisuuden ja osallistumisen valtavirtaistamiseksi kaikkien asiaankuuluvien keskeisten komission aloitteiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa sekä myös jatkamaan romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskevien politiikkojen seurantaa eurooppalaisen ohjausjakson ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin puitteissa. |
45. |
Jatkamaan valtioiden välisten kumppanuuksien ja vaihdon edistämistä tukemalla romanien kansallisten yhteyspisteiden verkostoa, EURoma-verkostoa, romanien osallisuusfoorumia, kansalaisyhteiskunnan seurantaa koskevaa Euroopan parlamentin valmistelutoimea sekä kansallisten tasa-arvoelinten eurooppalaista verkostoa (Equinet).
Tällä ehdotuksella korvataan 9 päivänä joulukuuta 2013 annettu neuvoston suositus jäsenvaltioissa toteutettavista romanien integraatiota edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä. |
Tehty Brysselissä 12 päivänä maaliskuuta 2021
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
A. P. ZACARIAS
(1) Neuvoston direktiivi 2000/43/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22).
(2) Neuvoston puitepäätös 2008/913/YOS, tehty 28 päivänä marraskuuta 2008, rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 328, 6.12.2008, s. 55).
(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/29/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57).
(4) Neuvoston suositus, annettu 9 päivänä joulukuuta 2013, jäsenvaltioissa toteutettavista romanien integraatiota edistävistä tuloksellisista toimenpiteistä (EUVL C 378, 24.12.2013, s. 1).
(5) Erityiseurobarometri 493. Syrjintä Euroopan unionissa (ensimmäiset tulokset julkaistu syyskuussa 2019).
(6) Widespread racism continues to plague Europe. EU:n perusoikeusvirasto, 20. kesäkuuta 2019; julkaisu perustuu vuoden 2019 perusoikeusraporttiin, EU:n perusoikeusvirasto, 6. kesäkuuta 2019.
(7) ”European Commission against Racism and Intolerance (’ECRI’)’s General Policy Recommendation no 3 on the fight against racism and intolerance against Roma/Gypsies”, hyväksytty 6 päivänä maaliskuuta 1998. ECRIn suosituksen ”General Policy Recommendation no. 13 on combatting anti-Gypsyism and discrimination against Roma” johdannossa toistetaan, että romanivastaisuus on erityisen sitkeä, väkivaltainen, toistuva ja yleinen rasismin muoto.
(8) Alliance Against Antigypsyism Reference Paper of 2017. Saatavana osoitteessa https://www.antigypsyism.eu/?page_id=17
(9) Rasismin, muukalaisvihan ja muiden suvaitsemattomuuden muotojen torjumista käsittelevän EU:n korkean tason työryhmän päätelmäasiakirja (marraskuu 2018). Antigypsyism: Increasing its recognition to better Understand and address its Manifestations.
(10) https://www.holocaustremembrance.com/resources/working-definitions-charters/working-definition-antigypsyism-anti-roma-discrimination
(11) Nämä haavoittuvuudet liittyvät erilaisiin tilanteisiin: esimerkiksi ihmiskaupan uhrit ovat pääasiassa romaninaisia ja -lapsia.
(12) Termillä ”moninkertainen syrjintä” viitataan yleisesti kaikkiin moniperusteisen syrjinnän muotoihin. Tällaista syrjintää on kahdenlaista: kumulatiivinen syrjintä tarkoittaa useisiin erillisiin syrjintäperusteisiin perustuvaa syrjintää, kun taas intersektionaalisessa syrjinnässä kaksi tai useampi syrjintäperuste toimii yhdessä ja vaikuttaa toisiinsa siten, että niitä ei voi käsitellä erillisinä perusteina. Tackling Multiple Discrimination. Practices, policies and laws. Euroopan komission kertomus (2007). Multiple Discrimination in EU Law: Opportunities for Legal Responses to Intersectional Gender Discrimination. Sukupuolten tasa-arvon alalla toimivien oikeudellisten asiantuntijoiden verkosto, Euroopan komissio (2009).
(13) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/38/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muuttamisesta ja direktiivien 64/221/ETY, 68/360/ETY, 72/194/ETY, 73/148/ETY, 75/34/ETY, 75/35/ETY, 90/364/ETY, 90/365/ETY ja 93/96/ETY kumoamisesta (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 77).
(14) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).
(15) Yhdenvertaisuustietojen keräämisen ja käytön parantamista koskevat vuoden 2018 suuntaviivat. Euroopan tilintarkastustuomioistuin on suositellut kehittämään asianmukaisen metodologian, jonka avulla saataisiin merkityksellistä tietoa romanien osallistamisesta kaikissa jäsenvaltioissa (”Romanien integrointia edistävät EU:n toimintapoliittiset aloitteet ja rahoitustuet: edistys on ollut viime vuosikymmenellä huomattavaa, mutta käytännön tasolla tarvitaan lisätoimia” – Erityiskertomus nro 14/2016).
(16) Yhteisistä perusperiaatteista keskusteltiin ensimmäisessä romanien osallisuutta käsittelevässä eurooppalaisessa foorumissa huhtikuussa 2009, ja TSTK-neuvosto antoi niille tukensa 8 päivänä kesäkuuta 2009 päätelmissä, joissa jäsenvaltioita kehotettiin ottamaan tilanteen mukaan huomioon romaniväestön osallistamista koskevat yhteiset perusperiaatteet toimintapolitiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. TSTK-neuvoston päätelmät romanien osallistamisesta (8. kesäkuuta 2009).
(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/13/EU, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2010, audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1).
(18) Romanitaustaiset EU-kansalaiset, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen Euroopan unionissa.
(19) Systeemisen eli rakenteellisen syrjinnän katsotaan ilmenevän lainsäädännöstä, politiikasta ja käytännöstä johtuvassa eriarvoisuudessa, joka ei ole tarkoituksellista vaan johtuu erilaisista institutionaalisista tekijöistä lainsäädännön, politiikan ja käytännön muotoilussa, täytäntöönpanossa ja tarkastelussa. ”Roma and Traveller Inclusion: Towards a new EU Framework, Learning from the work of equality bodies”, Equinet Perspective, kesäkuu 2020.
(20) Euroopan unionin perusoikeusviraston raportti ”Roma women in nine EU Member States” (2019) kuvaa romaninaisten ja -tyttöjen kohtaamia haasteita.
(21) Sen mukaisesti, mitä kuvataan 30 päivänä lokakuuta 2020 annetussa neuvoston suosituksessa ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen (EUVL C 372, 4.11.2020, s. 1).
(22) Ks. ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta 16 päivänä joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2020/2184 (EUVL L 435, 23.12.2020, s. 1) 16 artikla yhdessä johdanto-osan 31 kappaleen kanssa.
(23) Ks. erityisesti ESR+ 2021–2027 -ehdotuksen 4 artiklan 1 kohdan v ja viii alakohta.
(24) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).
(25) Lokakuun 7 päivänä 2020 annetun tiedonannon liite 2 sekä perusoikeusviraston työryhmän raportti ”Monitoring framework for an EU Roma strategic framework for equality, inclusion and participation – Objectives and indicators”.