EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32015D2119
Commission Implementing Decision (EU) 2015/2119 of 20 November 2015 establishing best available techniques (BAT) conclusions, under Directive 2010/75/EU of the European Parliament and of the Council, for the production of wood-based panels (notified under document C(2015) 8062) (Text with EEA relevance)
Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/2119, annettu 20 päivänä marraskuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta puupaneelien tuotantoa varten (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 8062) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/2119, annettu 20 päivänä marraskuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta puupaneelien tuotantoa varten (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 8062) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUVL L 306, 24.11.2015, p. 31–51
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32015D2119R(01) | (DE) | |||
Corrected by | 32015D2119R(02) | (RO) |
24.11.2015 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 306/31 |
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/2119,
annettu 20 päivänä marraskuuta 2015,
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta puupaneelien tuotantoa varten
(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 8062)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 5 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Komissio perusti 16 päivänä toukokuuta 2011 tehdyn päätöksen (2) mukaisesti jäsenvaltioiden edustajista, asianomaisesta teollisuudesta sekä ympäristönsuojelua edistävistä kansalaisjärjestöistä koostuvan foorumin tietojenvaihtoa koskevan foorumin perustamisesta teollisuuden päästöistä annetun direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan mukaisesti. |
(2) |
Komissio sai 24 päivänä syyskuuta 2014 kyseiseltä foorumilta direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti lausunnon puupaneelien tuotantoa koskevan BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä ja asetti sen julkisesti saataville. |
(3) |
Tämän päätöksen liitteessä esitettävät BAT-päätelmät ovat parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevan vertailuasiakirjan keskeinen osa, jossa esitetään päätelmät parhaista käytettävissä olevista tekniikoista, niiden kuvaus, tiedot niiden sovellettavuuden arvioimiseksi, parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot, siihen liittyvä tarkkailu ja kulutustasot ja tarvittaessa asiaankuuluvat laitoksen kunnostustoimet. |
(4) |
BAT-päätelmiä käytetään lähtökohtana direktiivin 2010/75/EU II luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja määritettäessä, ja toimivaltaisen viranomaisen olisi vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu BAT-päätelmissä. |
(5) |
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Hyväksytään tämän päätöksen liitteessä esitetyt puupaneelien tuotantoa koskevat BAT-päätelmät.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 20 päivänä marraskuuta 2015.
Komission puolesta
Karmenu VELLA
Komission jäsen
(1) EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17.
(2) EUVL C 146, 17.5.2011, s. 3.
LIITE
PUUPANEELIEN TUOTANNON PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
SOVELTAMISALA | 32 |
YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA | 33 |
MÄÄRITELMÄT JA LYHENTEET | 34 |
1.1 |
YLEISET BAT-PÄÄTELMÄT | 36 |
1.1.1 |
Ympäristöjärjestelmä | 36 |
1.1.2 |
Järkevä taloudenhoito | 37 |
1.1.3 |
Melu | 38 |
1.1.4 |
Päästöt maaperään ja pohjaveteen | 38 |
1.1.5 |
Energianhallinta ja energiatehokkuus | 39 |
1.1.6 |
Haju | 40 |
1.1.7 |
Jätteen ja jäämien hallinta | 40 |
1.1.8 |
Seuranta | 41 |
1.2 |
PÄÄSTÖT ILMAAN | 43 |
1.2.1 |
Kanavoidut päästöt | 43 |
1.2.2 |
Hajapäästöt | 47 |
1.3 |
PÄÄSTÖT VETEEN | 48 |
1.4 |
TEKNIIKOIDEN KUVAUS | 49 |
1.4.1 |
Päästöt ilmaan | 49 |
1.4.2 |
Päästöt veteen | 51 |
SOVELTAMISALA
Nämä BAT-päätelmät koskevat seuraavaa direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 6.1 kohdan c alakohdassa täsmennettyä toimintaa:
— |
yhden tai useamman seuraavan puupaneelin tuotanto teollisuuslaitoksissa: OSB-levy, lastulevy tai kuitulevy kapasiteetin ylittäessä 600 m3 päivässä. |
Nämä BAT-päätelmät koskevat erityisesti seuraavia:
— |
puupaneelien valmistus, |
— |
laitosalueella olevat polttolaitokset (mukaan lukien moottorit), jotka tuottavat kuumakaasuja suoraan lämmitettäviin kuivaimiin, |
— |
kyllästetyn paperin valmistus hartsilla. |
Nämä BAT-päätelmät eivät koske seuraavia toimintoja tai prosesseja:
— |
laitosalueella olevat polttolaitokset (mukaan lukien moottorit), jotka eivät tuota kuumakaasuja suoraan lämmitettäviin kuivaimiin, |
— |
raakalevyn laminointi, lakkaaminen tai maalaaminen. |
Näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta muita merkityksellisiä vertailuasiakirjoja ovat seuraavat:
Viiteasiakirja |
Asia |
Monitoring of Emissions to air and water from IED installations (ROM) (teollisuuden päästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu (tarkkailuraportti)) |
Ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu |
Large Combustion Plants (LCP) (suuret polttolaitokset) |
Polttotekniset keinot |
Waste Incineration (WI) (jätteenpoltto) |
Jätteenpoltto |
Energy Efficiency (ENE) (energiatehokkuus) |
Energiatehokkuus |
Waste Treatment (WT) (jätteenkäsittely) |
Jätteenkäsittely |
Emissions from Storage (EFS) (varastoinnin päästöt) |
Raaka-aineiden varastointi ja käsittely |
Economics and Cross-Media Effects (ECM) (taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset) |
Tekniikoiden taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset |
Large Volume Organic Chemical Industry (LVOC) (suuressa määrin käytettäviä orgaanisia kemikaaleja valmistava teollisuus) |
Melamiinin, ureaformaldehydihartsin ja metyleenidifenyylidi-isosyanaatin tuotanto |
YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA
PARAS KÄYTETTÄVISSÄ OLEVA TEKNIIKKA (BEST AVAILABLE TECHNIQUES)
Näissä BAT-päätelmissä luetellut ja kuvaillut tekniikat eivät ole määrääviä eivätkä tyhjentäviä. Voidaan käyttää myös muita tekniikoita, joilla varmistetaan vähintään sama ympäristönsuojelun taso.
Ellei toisin mainita, BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti.
ILMAPÄÄSTÖJÄ KOSKEVAT PARHAAN KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAN TEKNIIKAN MUKAISET PÄÄSTÖTASOT (BAT-päästötasot, BAT-AEL)
Jollei toisin ilmoiteta, näissä BAT-päätelmissä esitettyjä ilmapäästöjä koskevilla parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisilla päästötasoilla (BAT-päästötasoilla, BAT-AEL) tarkoitetaan pitoisuuksia, jotka ilmaistaan ilmaan päässeiden aineiden massana jätekaasujen tilavuutta kohden vakio-olosuhteissa (273,15 K, 101,3 kPa) ja kuivapainona, ilmaistuna yksikkönä mg/Nm3.
Vertailuolosuhteiden mukaiset happipitoisuudet ovat seuraavat:
Päästölähde |
Vertailuolosuhteiden mukaiset happipitoisuudet |
Suoraan lämmitettävät lastulevyn tai suoraan lämmitettävät OSB-levyn kuivaimet yksin tai yhdistettynä puristimen kanssa |
Happipitoisuus 18 tilavuusprosenttia |
Kaikki muut lähteet |
Ei happikorjausta |
Päästöpitoisuus vertailuolosuhteiden mukaisessa happipitoisuudessa voidaan laskea seuraavan kaavan mukaan:
jossa |
|
Päästöjä ilmakehään koskevat parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot perustuvat otantajakson keskiarvoon seuraavasti:
Kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän peräkkäisen mittauksen keskiarvo (1)
VESIPÄÄSTÖJÄ KOSKEVAT PARHAAN KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAN TEKNIIKAN MUKAISET PÄÄSTÖTASOT (BAT-päästötasot, BAT-AEL)
Näissä BAT-päätelmissä esitetyt vesipäästöjä koskevien parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot, BAT-AEL) perustuvat pitoisuusarvoihin (veteen päässeiden aineiden massa veden tilavuutta kohden), jotka ilmaistaan käyttäen yksikköä mg/l.
Nämä BAT-päästötasot perustuvat yhden vuoden aikana otettujen näytteiden keskiarvoon, mikä tarkoittaa virtausten mukaan painotettua keskiarvoa kaikista 24 tunnin ajalta otetuista virtaukseen suhteutetuista kokoomanäytteistä, jotka on otettu yhden vuoden aikana asiaankuuluvalle muuttajalle asetetun vähimmäistiheyden mukaisesti ja tavanomaisissa toimintaolosuhteissa.
Kaikkien 24 tunnin ajalta otettujen virtaukseen suhteutettujen kokoomanäytteiden virtausten mukaan painotettu keskiarvo voidaan laskea seuraavan kaavan mukaan:
jossa |
|
Aikaan suhteutettua näytettä voidaan käyttää, jos virtauksen on osoitettu olevan riittävän vakaa.
Kaikkia vesipäästöjen BAT-päästötasoja sovelletaan pisteessä, jossa päästö poistuu laitoksesta.
MÄÄRITELMÄT JA LYHENTEET
Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:
Käsite |
Määritelmä |
COD |
Kemiallinen hapenkulutus; se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi (tavallisesti verrattuna analyysiin dikromaatin hapettumisesta). |
Jatkuvat mittaukset |
Mittaussuureen jatkuva määrittäminen käyttämällä pysyvästi asennettua automaattista mittausjärjestelmää (AMS) tai jatkuvatoimista päästöseurantajärjestelmää (CEM). |
Jatkuva puristus |
Levypuristin, joka puristaa jatkuvaa kuiturainaa. |
Hajapäästöt |
Hajapäästöt, jotka eivät vapaudu tietyistä päästöpisteistä, kuten savupiipuista. |
Suoraan lämmitettävät kuivaimet |
Kuivaimet, joissa polttolaitoksesta tai muusta lähteestä peräisin olevat kuumakaasut ovat suoraan yhteydessä kuivattaviin hiukkasiin, säikeisiin tai kuituihin. Kuivaus tehdään konvektiolla. |
Pöly |
Hiukkasten kokonaismäärä |
Olemassa oleva laitos |
Muu kuin uusi laitos. |
Kuitu |
Puun tai muiden kasviainesten lignoselluloosaosat, jotka saadaan mekaanisella tai lämpömekaanisella puristuksella käyttämällä jauhinta. Kuituja käytetään kuitulevyn tuotannon aloitusmateriaalina. |
Kuitulevy |
Standardin EN 316 määritelmän mukaan eli levymateriaali, jonka nimellispaksuus on vähintään 1,5 mm ja joka on valmistettu lignoselluloosakuiduista lämmittämällä tai puristamalla. Kuitulevyjä ovat märkämenetelmällä valmistetut levyt (kova kuitulevy, puolikova kuitulevy, huokoinen kuitulevy) ja kuivamenetelmällä valmistetut kuitulevyt (MDF-levy). |
Lehtipuutavara |
Puulajien ryhmä, johon kuuluvat esimerkiksi haapa, pyökki, koivu ja eukalyptus. Lehtipuutavaraa käytetään vastakkaisena käsitteenä havupuutavaralle. |
Välillisesti lämmitettävä kuivain |
Kuivain, jossa kuivuminen saadaan aikaan yksinomaan säteilyn ja lämmön johtamisen avulla. |
Kuiturainan muodostuminen |
Hiukkasten, säikeiden tai kuitujen asettamisprosessi, jossa luodaan puristukseen tarkoitettu kuituraina. |
Moniaukkoinen puristin |
Levypuristin, joka puristaa yhtä tai useampaa yksittäin muotoutuvaa levyä. |
Uusi laitos |
Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen tehtaassa sallittu laitos tai laitos, joka on vaihdettu kokonaan uudelleen näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. |
NOX |
Typpioksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2 |
OSB |
OSB-levy sellaisena kuin se on määritelty standardissa EN 300 eli monikerroksinen levy, joka on valmistettu pääasiassa puusäikeistä ja sideaineesta. Ulkokerroksen säikeet kohdistetaan levyn pituus- tai leveyssuuntaisesti. Sisäkerroksen tai -kerrosten säikeet voidaan suunnata tai kohdistaa satunnaisesti, yleensä suoraan kulmaan ulkokerrosten säikeiden kanssa. |
PB |
Lastulevy sellaisena kuin se on määritelty standardissa EN 309 eli levymateriaali, joka on valmistettu puristamalla ja lämmittämällä hiukkasia (puuhiutaleet, sirut, lastut, sahanpuru ja vastaavat) ja/tai muusta lastumuodossa olevasta lignoselluloosamateriaalista (pellavatikut, hampputikut, sokeriruo'on osat ja vastaavat) lisäämällä liimaa. |
PCDD/F |
Polyklooratut dibentsodioksiinit ja -furaanit |
Määräaikaismittaukset |
Mittaaminen tietyin aikavälein käsikäyttöisillä tai automatisoiduilla vertailumenetelmillä. |
Prosessivesi |
Tuotantolaitoksen prosesseista ja toiminnoista aiheutuva jätevesi lukuun ottamatta pintavaluntavettä. |
Talteenotettu puu |
Pääosin puuta sisältävä materiaali. Talteenotettu puu voi koostua kierrätyksestä saadusta puusta ja puujätteistä. Kierrätyksestä saatu puu on materiaalia, joka sisältää pääosin kuluttajakäytön jälkeen kierrätetystä puusta suoraan peräisin olevaa puuta. |
Jauhaminen |
Puulastujen muuntaminen kuiduksi jauhinta käyttämällä. |
Raakapuu |
Puutukki. |
Havupuutavara |
Havupuista, kuten männystä ja kuusesta, saatava puutavara. Havupuutavaraa käytetään vastakkaisena käsitteenä lehtipuutavaralle. |
Pintavaluntavesi |
Sateen valumisesta ja ojituksesta peräisin oleva vesi, joka kerätään ulkona sijaitsevilta puutavaravarastoalueilta, myös ulkona sijaitsevilta prosessialueilta. |
TSS |
Suspendoituneen kuiva-aineen kokonaismäärä (jätevedessä); kaiken suspendoituneen kuiva-aineen massapitoisuus mitattuna suodattamalla lasikuitusuodattimien ja punnituksen avulla. |
TVOC |
Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kokonaismäärä ilmaistuna C:nä (ilmassa). |
Tuotantoketjun alku- ja loppupään puunkäsittely |
Kaikki puuhiukkasten, -sirujen, -lastujen tai -säikeiden tai puristelevyjen aktiivinen käsittely ja muokkaaminen, varastointi tai kuljetus. Tuotantoketjun alkupään käsittely sisältää kaiken puunkäsittelyn siitä hetkestä, kun puun raaka-aineet lähtevät varastoalueelta. Tuotantoketjun loppupään käsittely sisältää kaikki prosessit sen jälkeen, kun levy lähtee puristimesta, siihen asti, että raakalevy tai jalostettu levytuote viedään varastoon. Tuotantoketjun alku- ja loppupään puunkäsittely ei sisällä kuivausprosessia eikä levyjen puristamista. |
1.1 YLEISET BAT-PÄÄTELMÄT
1.1.1 Ympäristöjärjestelmä
BAT 1. |
Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ympäristöjärjestelmä (EMS) ja noudattaa sitä. Ympäristöjärjestelmään kuuluvat seuraavat osatekijät:
Joissakin tapauksissa seuraavat toiminnot kuuluvat ympäristöjärjestelmään:
|
Ympäristöjärjestelmän soveltamisala (esim. tietojen yksityiskohtaisuuden taso) ja luonne (esim. standardoitu tai standardoimaton) ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen.
1.1.2 Järkevä taloudenhoito
BAT 2. |
Tuotantoprosessin ympäristövaikutuksen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on soveltaa järkevän taloudenhoidon periaatteita käyttämällä kaikkia seuraavia tekniikoita.
|
BAT 3. |
Ilmapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää jätekaasun käsittelyjärjestelmiä siten, että niiden käytettävyys on hyvä ja kapasiteetti optimaalisella tasolla tavanomaisissa toimintaolosuhteissa. |
Muita kuin tavanomaisia toimintaolosuhteita varten voidaan määrittää erikoismenettelyt, etenkin:
i) |
käynnistyksen ja pysäytyksen aikana; |
ii) |
muissa erityisissä olosuhteissa, joilla voi olla vaikutusta järjestelmien asianmukaiseen toimintaan (esim. polttolaitoksen ja/tai jätekaasujen käsittelyjärjestelmän säännönmukainen ja ylimääräinen huolto ja puhdistaminen); |
1.1.3 Melu
BAT 4. |
Melun ja tärinän ehkäisemiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on soveltaa yhtä tai useampaa seuraavista menetelmistä:
|
1.1.4 Päästöt maaperään ja pohjaveteen
BAT 5. |
Päästöjen vähentämiseksi maaperään ja pohjaveteen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavia menetelmiä.
|
1.1.5 Energianhallinta ja energiatehokkuus
BAT 6. |
Energiankulutuksen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on sellaisen energianhallintasuunnitelman laatiminen, joka sisältää kaikki seuraavat tekniikat.
|
BAT 7. |
Energiatehokkuuden parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on parantaa polttolaitoksen käyttöä seuraamalla ja valvomalla keskeisiä polttamismuuttujia (esim. O2, CO, NOx) ja soveltamalla yhtä tai useampaa seuraavaa tekniikkaa.
|
BAT 8. |
Energian käyttämiseksi tehokkaasti märkäkuitujen valmistelussa kuitulevyn tuotantoa varten parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.
|
1.1.6 Haju
BAT 9. |
Tehtaan hajujen estämiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, niiden vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on asentaa, panna täytäntöön ja tarkistaa säännöllisesti hajunhallintasuunnitelma osana ympäristöjärjestelmää (katso BAT 1), joka sisältää seuraavat osat:
|
Sovellettavuus rajoittuu tapauksiin, joissa hajuhaittoja voidaan odottaa ja/tai niistä on ilmoitettu asuinalueilla tai muilla herkillä alueilla (esim. virkistysalueilla).
BAT 10. |
Hajujen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käsitellä kuivaimista ja puristimesta peräisin oleva jätekaasu parhaan käytettävissä olevan tekniikan 17 ja 19 mukaisesti. |
1.1.7 Jätteen ja jäämien hallinta
BAT 11. |
Hävitettäväksi lähetettävän jätteen tuottamisen ehkäisemiseksi, tai jos se ei ole mahdollista, jätteen määrän vähentämiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on laatia ja toteuttaa osana ympäristönjärjestelmää (katso BAT 1) jätehuoltosuunnitelma, jolla varmistetaan, että jätteen – tärkeysjärjestyksessä – syntyä ehkäistään tai sitä valmistellaan uudelleenkäyttöä varten, kierrätetään tai otetaan muuten talteen. |
BAT 12. |
Hävitettäväksi lähetettävän kiinteän jätteen tuotannon vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.
|
BAT 13. |
Biomassan polttamisesta peräisin olevan pohjatuhkan ja kuonan käsittelemiseksi ja uudelleenkäyttämiseksi turvallisesti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavia tekniikoita.
|
1.1.8 Seuranta
BAT 14. |
Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on seurata ilma- ja vesipäästöjä sekä prosessin savukaasuja EN-standardien mukaisesti vähintään seuraavassa annetun seurantatiheyden mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan toimitettavien tietojen vastaava tieteellinen laatu.
Kuivaimesta peräisin olevien ilmapäästöjen ja kuivaimesta ja painosta peräisin olevien yhdistettyjen käsiteltyjen päästöjen seuranta
Tuotantoketjun alku- ja loppupään kanavoitujen ilmapäästöjen seuranta
Polttoprosessin savukaasun, jota myöhemmin käytetään suoraan lämmitettäviin kuivaimiin, seuranta (12)
Puukuidun tuotannosta peräisin olevien vesipäästöjen seuranta
Pintavaluntavedestä peräisin olevien vesipäästöjen seuranta
|
BAT 15. |
Päästöjen ehkäisemiseen ja vähentämiseen käytettävien tekniikoiden vakauden ja tehokkuuden takaamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on seurata asianmukaisia varamuuttujia. |
Seurattavia varamuuttujia voivat olla muun muassa seuraavat: jätekaasun ilmavirtaus, jätekaasun lämpötila, päästöjen visuaalinen ulkomuoto, pesurien vedenvirtaus ja veden lämpötila; sähköstaattisten suodattimien jännitekuoppa, tuulettimen nopeus ja paineen putoaminen pussisuodattimissa. Varamuuttujien valinta riippuu päästöjen ehkäisyä ja vähentämistä varten täytäntöönpannuista tekniikoista.
BAT 16. |
Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on valvoa tuotantoprosessista peräisin olevien vesipäästöjen kannalta asiaankuuluvia tärkeimpiä prosessimuuttujia, joita ovat muun muassa vedenvirtaus, pH ja lämpötila. |
1.2 PÄÄSTÖT ILMAAN
1.2.1 Kanavoidut päästöt
BAT 17. |
Kuivaimesta peräisin olevien ilmapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on saada aikaan ja hallita kuivausprosessin tasapainoista toimintaa ja käyttää jotakin seuraavista tekniikoista tai niiden yhdistelmä.
Taulukko 1 Kuivaimesta peräisin olevien ilmapäästöjen ja kuivaimesta ja puristimesta peräisin olevat yhdistetyt käsitellyt BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot
Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 14. |
BAT 18. |
Suoraan lämmitettävistä kuivaimista peräisin olevien ilman typpioksidipäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää tekniikkaa (a) tai tekniikkaa (a) yhdessä tekniikan (b) kanssa.
Taulukko 2 BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot (BAT-EAL) suoraan lämmitettävästä kuivaimesta peräisin oleville ilman typpioksidipäästöille
Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 14. |
BAT 19. |
Puristimesta peräisin olevien ilmapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää puristimesta talteenotetun jätekaasun kanavan sisäistä tukahduttamista ja seuraavaksi esitettyjen tekniikoiden asianmukaista yhdistelmää.
Taulukko 3 BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot (BAT-EAL) puristimesta peräisin oleville ilmapäästöille
Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 14. |
BAT 20. |
Puunkäsittelyn, puumateriaalien siirron ja kuiturainan muodostamisen alku- ja loppuvaiheessa ilmaan pääsevien pölypäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää joko pussisuodatinta tai syklosuodatinta. |
Turvallisuuden vuoksi pussisuodatinta tai syklosuodatinta ei ehkä voida käyttää, kun raaka-aineena käytetään talteenotettua puuta. Siinä tapauksessa voidaan käyttää märkätorjuntatekniikkaa (esim. pesuria).
Taulukko 4
BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot (BAT-EAL) puunkäsittelystä, puumateriaalien siirrosta ja kuiturainan muodostamisesta peräisin oleville alku- ja loppuvaiheen kanavoiduille ilmaan suuntautuville pölypäästöille
Muuttuja |
Yksikkö |
BAT-AEL-arvot (keskiarvo otantajakson aikana) |
Pöly |
mg/Nm3 |
< 3–5 (21) |
Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 14.
BAT 21. |
Paperin kyllästämisessä käytettävistä kuivausuuneista ilmaan pääsevistä haihtuvista orgaanisista yhdisteistä johtuvien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.
Taulukko 5 Paperin kyllästämiseen käytettävästä kuivausuunista ilmaan pääsevien TVOC- ja formaldehydipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaisesti päästötasot
Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 14. |
1.2.2 Hajapäästöt
BAT 22. |
Puristimesta ilmaan pääsevien päästöjen leviämisen ehkäisemiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on parantaa poistokaasun keräämistä ja kanavoida poistokaasut käsittelyä varten (katso BAT 19). |
Jätekaasujen tehokas kerääminen ja käsittely (katso BAT 19) sekä puristimen ulostuloaukossa että puristuslinjalla jatkuvissa puristimissa Olemassa olevissa moniaukkoisissa puristimissa puristimen sulkemisen sovellettavuutta voidaan rajoittaa turvallisuussyistä.
BAT 23. |
Puumateriaalien kuljetuksesta, käsittelystä ja varastoinnista ilmaan pääsevien pölypäästöjen leviämisen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ja panna täytäntöön pölynhallintasuunnitelma osana ympäristöjärjestelmää (katso BAT 1) ja soveltaa yhtä tai useampaa seuraavista tekniikoista.
|
1.3 PÄÄSTÖT VETEEN
BAT 24. |
Talteenotetun jäteveden saastekuorman vähentämiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää molempia seuraavia menetelmiä.
|
BAT 25. |
Pintavaluntavedestä veteen pääsevien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavien menetelmien yhdistelmää.
Taulukko 6 BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot suspendoituneen kuiva-aineen kokonaismäärälle pintavaluntaveden suorassa poistamisessa vastaanottavaan vesistöön
Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 14. |
BAT 26. |
Puukuitutuotannosta peräisin olevan prosessijäteveden syntymisen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on lisätä prosessiveden kierrättämistä. |
Kierrätetään sirujen pesusta, koksauksesta ja/tai jauhamisesta peräisin oleva prosessijätevesi suljetuissa tai avoimissa silmukoissa käsittelemällä sitä jauhinlaitoksen tasolla poistamalla mekaanisesti kiinteät aineet asianmukaisimmalla tavalla tai haihduttamalla.
BAT 27. |
Puukuitutuotannosta veteen pääsevien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavien menetelmien yhdistelmää.
Taulukko 7 BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot (BAT-AEL) puukuitutuotannosta peräisin olevan prosessijäteveden suoralle poistamiselle vastaanottavaan vesistöön
Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 14. |
BAT 28. |
Kosteaa ilmaa käyttävistä torjuntajärjestelmistä peräisin olevan ja käsittelyä ennen poistamista edellyttävän jäteveden tuotannon ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.
|
1.4 TEKNIIKOIDEN KUVAUS
1.4.1 Päästöt ilmaan
Tekniikka |
Kuvaus |
Biosuodatin |
Biosuodatin hajottaa orgaaniset yhdisteet hapettamalla biologisesti. Jätekaasuvirta kulkee inertin materiaalin (esim. muovin tai keramiikan) tukikerroksen läpi ja luonnollisesti esiintyvät mikro-organismit hapettavat orgaaniset yhdisteet siinä. Biosuodatin on herkkä pölylle, korkeille lämpötiloille tai suurelle vaihtelulle jätekaasun tulolämpötilassa. |
Biopesuri |
Biopesuri on biosuodatin, johon on yhdistetty märkäpesuri, joka esikäsittelee jätekaasun poistamalla pölyn ja alentamalla sisääntulolämpötilaa. Vettä kierrätetään jatkuvasti, ja se menee sisään pakatun kiintotornin yläosasta, josta se tippuu alas. Vesi keräytyy laskeutusaltaaseen, jossa tapahtuu lisähajoamista. Hajoamista voidaan parantaa pH:n säätämisellä ja ravinteita lisäämällä. |
Sykloni |
Sykloni käyttää inertiaa pölyn poistamiseen jätekaasuvirroista tuottamalla keskipakovoimia, tavallisesti kartiokammiossa. Sykloneita käytetään esikäsittelyssä ennen myöhempää pölyn torjuntaa tai orgaanisten yhdisteiden vähentämistä. Sykloneita voidaan käyttää yksin tai multisykloneina. |
Syklosuodatin |
Syklosuodatin käyttää syklonitekniikan (karkeamman pölyn erottamiseen) ja pussisuodattimien (hienomman pölyn talteenottoon) yhdistelmää. |
Sähköstaattinen pölynkeräin |
Sähköstaattiset pölynkeräimet toimivat siten, että hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Sähköstaattinen pölynkeräin voi toimia hyvin erilaisissa olosuhteissa. |
Märkä sähköstaattinen pölynkeräin (WESP) |
Märkä sähköstaattinen pölynkeräin koostuu märkäpesurivaiheesta, jossa pestään ja tiivistetään jätekaasu, ja sähköstaattisen pölynkeräimen toiminnasta märkätilassa, jolloin kerätty materiaali poistetaan keräinten levyiltä huuhtelemalla vedellä. Vesipisarat poistetaan yleensä jonkin järjestelmän avulla ennen jätekaasujen käsittelyä (esim. pisaranerotin). Kerätty pöly erotetaan vesifaasista. |
Pussisuodatin |
Pussisuodattimet valmistetaan huokoisesta kudotusta tai huovutetusta kankaasta, jonka läpi virtaa kaasuja hiukkasten poistamiseksi. Pussisuodattimen käyttö edellyttää sellaisen kangasmateriaalin valintaa, joka soveltuu yhteen jätekaasujen ominaisuuksien ja korkeimman toimintalämpötilan kanssa. |
Katalyyttinen lämpöhapetin (CTO) |
Katalyyttiset lämpöhapettimet poistavat orgaaniset yhdisteet katalyyttisesti metallipinnoilta ja termisesti polttokammiossa, jossa polttoaineen, tavallisesti maakaasun, ja jätekaasussa olevien VOC-yhdisteiden polttamisesta peräisin oleva liekki lämmittää jätekaasun virtausta. Polttolämpötila on 400–700 celsiusastetta. Lämpö voidaan ottaa talteen käsitellystä jätekaasusta ennen vapauttamista. |
Regeneratiivinen lämpöhapetin (RTO) |
Lämpöhapettimet poistavat orgaaniset yhdisteet termisesti polttokammiossa, jossa polttoaineen, tavallisesti maakaasun, ja jätekaasussa olevien VOC-yhdisteiden polttamisesta peräisin oleva liekki lämmittää jätekaasun virtausta. Polttolämpötila on 800–1 100 celsiusastetta. Regeneratiivisissa lämpöhapettimissa on vähintään kaksi keraamista kiintotornikammiota, joissa yhden polttosyklin polttolämpöä käytetään yhdessä kammiossa esilämmittämään toisen kammion kiintotorni. Lämpö voidaan ottaa talteen käsitellystä jätekaasusta ennen vapauttamista. |
UTWS-kuivain ja -polttolaitos, jossa on lämmönvaihdin ja poistetun kuivaimen jätekaasun lämpökäsittely |
UTWS on saksankielinen lyhenne sanoista: ”Umluft” (kuivaimen jätekaasun kierrätys), ”Teilstromverbrennung” (osittain kohdennetun kuivaimen jätekaasun virtauksen jälkipoltto), ”Wärmerückgewinnung” (kuivaimen jätekaasun lämmön talteenotto) ja ”Staubabscheidung” (polttolaitoksesta peräisin olevan ilmaan johdetun päästön pölynkäsittely). UTWS on kiertokuivaimen, jossa on lämmönvaihdin, ja polttolaitoksen, jossa on kuivaimen jätekaasun uudelleenkierrätys, yhdistelmä. Uudelleenkierrätetty kuivaimen jätekaasu on kuumaa höyryvirtaa, joka mahdollistaa höyryn kuivausprosessin. Kuivaimen jätekaasu lämmitetään uudelleen lämmönvaihtimessa polton savukaasuilla ja syötetään takaisin kuivaimeen. Osa kuivaimen jätekaasuvirrasta syötetään jatkuvasti takaisin polttokammioon jälkipolttoa varten. Puun kuivauksesta päässeet saastuttavat aineet tuhotaan lämmönvaihtimessa ja jälkipoltossa. Polttolaitoksesta poistuneet savukaasut käsitellään pussisuodattimessa tai sähköstaattisessa höyrynpoistajassa. |
Märkäpesuri |
Märkäpesuri ottaa talteen ja poistaa pölyn impaktiolla ja suoralla pidättämisellä sekä imeytyksellä vesivaiheessa. Märkäpesureista voi olla erilaisia malleja ja niillä voi olla eri toimintaperiaatteita, esim. suihkepesuri, kosketuslevyn pesuri tai Venturi-pesuri, ja sitä voidaan käyttää pölyn esikäsittelyssä tai itsenäisenä tekniikkana. Jotkin orgaanisten yhdisteiden poistot voidaan suorittaa ja niitä voidaan myöhemmin tehostaa käyttämällä kemikaaleja pesuvedessä (saadaan aikaan kemiallinen hapettuminen tai muu muunnos). Tuloksena oleva neste on käsiteltävä erottamalla kerätty pöly kerrostamalla tai suodattamalla. |
1.4.2 Päästöt veteen
Tekniikka |
Kuvaus |
Biologinen käsittely |
Liuenneiden orgaanisten aineiden biologinen hapettaminen käyttämällä mikro-organismien metabolismia tai orgaanisen sisällön hajottaminen jätevedessä käyttämällä mikro-organismeja ilman puutteessa. Biologista toimintaa seuraa tavallisesti suspendoituneiden kiinteiden aineiden poistaminen esim. kerrostamalla. |
Koagulaatio ja saostaminen |
Koagulaatiota ja saostamista käytetään erottamaan suspendoituneet kiinteät aineet jätevedestä, ja se tehdään usein peräkkäisissä vaiheissa. Koagulaatio tehdään lisäämällä koaguloivia aineita, joiden varaus on vastakkainen kuin suspendoituneiden kiinteiden aineiden. Saostaminen tehdään lisäämällä polymeerejä siten, että mikroflokkihiukkasten törmäykset saavat ne yhdistymään ja tuottamaan suurempia flokkeja. |
Flotaatio |
Suurten flokkien tai kelluvien hiukkasten erottaminen jätevedestä tuomalla ne lietteen pinnalle. |
Paineflotaatio |
Flotaatiotekniikat, joissa käytetään liuennutta ilmaa erottamaan koaguloitunut ja saostunut materiaali. |
Suodatus |
Kiinteiden aineiden erottaminen jäteveden kantoaineesta viemällä ne huokoisen välittäjäaineen läpi. Se sisältää erityyppisiä tekniikoita, esim. hiekkasuodatuksen, mikrosuodatuksen ja ultrasuodatuksen. |
Öljyn ja veden erottaminen |
Liukenemattomien hiilivetyjen erottaminen ja uuttaminen hyödyntämällä faasien (neste-neste tai kiinteä-neste) välistä painovoimaeroa. Korkeamman tiheyden faasi laskeutuu ja alemman tiheyden faasi kelluu pinnalla. |
Tulva-altaat |
Pinta-alaltaan suuret altaat kiinteiden aineiden passiivista painovoimaan perustuvaa laskeumaa varten. |
Selkeytys |
Suspendoituneiden hiukkasten ja materiaalin erottaminen painovoimaan perustuvalla selkeyttämisellä. |
(1) Sopivampaa mittausjaksoa voidaan käyttää mille tahansa muuttujalle, jossa otannan tai analyyttisten rajoitusten vuoksi 30 minuutin mittaus ei ole sopiva.
(2) Standardia EN 14961–1:2010 voidaan käyttää kiinteiden biopolttoaineiden luokitteluun.
(3) Standardin EN ISO 25140 tai EN ISO 25139 mukaisesti seurattu metaani uutetaan tuloksesta, kun polttoaineena käytetään maakaasua, nesteytettyä maakaasua jne.
(4) Ei kuulu asiaan, kun polttoaineena käytetään pääasiassa puupohjaisia polttoaineita, maakaasua, nesteytettyä maakaasua jne.
(5) Mukaan lukien As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl ja V.
(6) Asiaankuuluva, jos polttoaineena käytetään saastunutta talteenotettua puuta.
(7) Asiaankuuluva, jos sovelletaan selektiivistä ei-katalyyttistä pelkistystä (SNCR).
(8) Jos EN-standardia ei ole, suositeltu lähestymistapa on isokineettinen näyte vaikuttavasta ratkaisusta, jossa on lämmitettävä koetin ja suodatinlaatikko ilman koettimen pesua, esim. sellainen, joka perustuu US EPA M316-menetelmään.
(9) Standardin EN ISO 25140 tai EN ISO 25139 mukaisesti seurattu metaani uutetaan tuloksesta, kun polttoaineena käytetään maakaasua, nesteytettyä maakaasua jne.
(10) Jos EN-standardia ei ole, suositeltu lähestymistapa on isokineettinen näyte vaikuttavasta ratkaisusta, jossa on lämmitettävä koetin ja suodatinlaatikko ilman koettimen pesua, esim. sellainen, joka perustuu US EPA M316 menetelmään.
(11) Näyte pussisuodattimista ja syklosuodattimista voidaan korvata paineenlaskun jatkuvalla seurannalla suodattimessa ohjeellisena varamuuttujana.
(12) Mittauskohta on ennen savukaasun sekoittamista muiden ilmavirtauksien kanssa ja vain, jos se on teknisesti toteuttamiskelpoista.
(13) Kemiallista hapenkulutusta korvataan kustannus- ja ympäristösyistä yhä useammin orgaanisen hiilen kokonaismäärällä. Näiden kahden parametrin välinen vastaavuus on määritettävä tehdaskohtaisesti.
(14) Mukaan lukien As, Cr, Cu, Ni, Pb ja Zn.
(15) Virtaukseen suhteutettu näyte voidaan korvata muulla vakionäytemenettelyllä, jos virtaus ei riitä edustavaan otokseen.
(16) Tekniikka kuvataan osassa 1.4.1.
(17) Tätä BAT-AEL-tasoa ei sovelleta, kun pääasiallisena raaka-aineena käytetään mäntyä.
(18) Alle 30 mg/Nm3:n päästöt voidaan saada UTWS-kuivainta käyttämällä.
(19) Kun käytetään lähes yksinomaan talteenotettua puuta, alan yläraja voi olla enintään 15 mg/Nm3.
(20) Tekniikka kuvataan osassa 1.4.1.
(21) Kun pussisuodatinta tai syklosuodatinta ei voida käyttää, alan yläraja voi olla enintään 10 mg/Nm3.
(22) Tekniikka kuvataan osassa 1.4.1.
(23) Puun ulko-osa, josta on poistettu kuori tai ole poistettu kuorta, ensimmäisistä viilloista sahausprosessissa siihen asti, että tukista tulee sahatavaraa (puutavaraa).
(24) Tekniikka kuvataan osassa 1.4.2.
(25) Tekniikka kuvataan osassa 1.4.2.
(26) Tekniikka kuvataan osassa 1.4.2.