This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62020CN0249
Case C-249/20 P: Appeal brought on 9 June 2020 by the European Commission against the judgment of the General Court (Eighth Chamber) delivered on 2 April 2020 in Case T-571/17, UG v Commission
Kohtuasi C-249/20 P: Euroopa Komisjoni 9. juunil 2020 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 2. aprilli 2020 otsuse peale kohtuasjas T-571/17: UG versus komisjon
Kohtuasi C-249/20 P: Euroopa Komisjoni 9. juunil 2020 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 2. aprilli 2020 otsuse peale kohtuasjas T-571/17: UG versus komisjon
ELT C 348, 19.10.2020, p. 3–4
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
19.10.2020 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 348/3 |
Euroopa Komisjoni 9. juunil 2020 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 2. aprilli 2020 otsuse peale kohtuasjas T-571/17: UG versus komisjon
(Kohtuasi C-249/20 P)
(2020/C 348/04)
Kohtumenetluse keel: prantsuse
Pooled
Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: B. Mongin ja L. Radu Bouyon)
Teine menetlusosaline: UG
Apellandi nõuded
— |
Tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu (kaheksas koda) 2. aprilli 2020. aasta otsus kohtuasjas T-571/17: UG vs. komisjon; |
— |
saata kohtuasi uueks arutamiseks Üldkohtule; |
— |
otsustada esimese kohtuastme ja apellatsioonastme kohtukulude jaotus edaspidi. |
Väited ja peamised argumendid
1. |
Esimene väite: faktiliste asjaolude moonutamine (vaidlustatud kohtuotsuse punktid 64–71) Väljakujunenud kohtupraktika järgi on tegemist moonutamisega, mis allub Euroopa Kohtu kontrollile, kui ilmneb, et olemasolevatele tõenditele antud hinnang on ilmselgelt väär. Väite esimeses osas leiab komisjon, et Üldkohtu järeldus, mille kohaselt teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus määras UG-le ametialase ebapädevuse kõrvaldamiseks liiga lühikese tähtaja, ei ole riimu toimikus sisalduvate dokumentaalsete tõenditega. Teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus ei nõudnud, et UG täidaks kõik 2015. aasta hindamisaruandes püstitatud eesmärgid ja taastaks oma kolleegidega usaldusliku suhte kolme kuu jooksul. Väite teise osa kohaselt keskendus Üldkohus oma hinnangus ekslikult põhjendamatute puudumiste küsimusele ega võtnud arvesse 17. oktoobri 2016. aasta otsuses ja 8. septembri 2016. aasta kirjas tuvastatud ametialasele ebapädevusele osutavate asjaolude kordumist. |
2. |
Teine väide: õigusnormi rikkumine (vaidlustatud kohtuotsuse punktid 72–77) Üldkohus tühistas vaidlustatud otsuse faktivea tõttu, kuid ei põhjendanud, et see oli „ilmselge“. Teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusel on teenistusest vabastamise üle otsustamisel ulatuslik kaalutlusõigus ja Üldkohtu kontroll piirdub ilmselgete vigade või võimu kuritarvitamise puudumise kindlaks tegemisega. Üldkohus tuvastas vaidlustatud otsuses tehtud vea, mis oli seotud ainult ühega nendest ametialasele ebapädevusele osutavatest asjaoludest, mis UG-le teatavaks tehti; see viga ei olnud „ilmselge“ ega saanud seega tuua kaasa vaidlustatud otsuse tühistamist. |