EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52023XC01504
Commission Notice on the guidelines on the prevention, control and eradication of African swine fever in the Union (ASF guidelines)
Komisjoni Teatis suunised sigade Aafrika katku ennetamise, tõrje ja likvideerimise kohta liidus
Komisjoni Teatis suunised sigade Aafrika katku ennetamise, tõrje ja likvideerimise kohta liidus
C/2023/7855
ELT C, C/2023/1504, 18.12.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/1504/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
![]() |
Teataja |
ET Seeria C |
C/2023/1504 |
18.12.2023 |
KOMISJONI TEATIS
suunised sigade Aafrika katku ennetamise, tõrje ja likvideerimise kohta liidus
(C/2023/1504)
(EMPs kohaldatav tekst)
Sisukord
LÜHENDID | 3 |
MÕISTED | 3 |
SISSEJUHATUS | 4 |
I. |
SIGADE AAFRIKA KATKU KÄSITLEVAD PEAMISED ELi ÕIGUSAKTID | 4 |
II. |
PEETAVAD SEAD | 5 |
1. |
Üldteave | 5 |
2. |
Täiendavad meetmed sigade Aafrika katku ennetamiseks, tõrjeks ja likvideerimiseks peetavate sigade puhul | 5 |
2.1. |
Teadlikkuse suurendamine | 6 |
2.2. |
Bioturvameetmed | 6 |
2.3. |
Sigade pidamine välitingimustes II ja III taseme piirangutsoonis | 6 |
2.4. |
Veterinaarjärelevalve ametnike korrapärased kontrollkäigud | 6 |
2.5. |
Söödaga seotud riski hindamine | 6 |
2.6. |
Proovide võtmine ja testimine | 7 |
III. |
ULUKSEAD | 7 |
1. |
Üldteave | 7 |
2. |
Täiendavad meetmed sigade Aafrika katku ennetamiseks, tõrjeks ja likvideerimiseks uluksigade puhul | 8 |
2.1. |
Peibutussöötmine | 8 |
2.2. |
Bioturvameetmed mõjutatud piirkondades ja jahipidamise ajal | 8 |
2.3. |
Põhiandmete kogumine | 9 |
2.4. |
Koostöö | 9 |
2.5. |
Hukkamine | 9 |
2.6. |
Nn valgete tsoonide loomine | 9 |
2.7. |
Tarastamine | 9 |
2.8. |
Jahipidamine | 10 |
2.9. |
Passiivne seire, sealhulgas surnud uluksigade otsimine ja korjuste käitlemine | 10 |
2.10. |
Nakkustsoonidele juurdepääsu piiramine | 10 |
2.11. |
Lisasöötmise piirangud | 10 |
2.12. |
Proovide võtmine ja testimine | 11 |
2.13. |
Püünistega püüdmine | 11 |
3. |
Meetmete rakendamine erinevates piirkondades või piirangutsoonides | 11 |
3.1. |
Meetmed, mida võiks võtta piirkondades, kus sigade Aafrika katku ei esine ja mis ei piirne piirangutsoonidega | 11 |
3.2. |
Meetmed, mida võiks võtta piirkondades, kus sigade Aafrika katku ei esine (sh I taseme piirangutsoon) ja mis piirnevad piirangutsoonidega, mis on loetletud sigade Aafrika katku määruse I ja II lisas | 12 |
3.3. |
Meetmed, mida võiks võtta uutes nakkustsoonides sigade Aafrika katku likvideerimiseks | 12 |
3.4. |
Meetmed, mida võiks võtta ulatuslikes nakkustsoonides sigade Aafrika katku tõrjeks | 14 |
IV. |
Põhimõtted ja kriteeriumid piirkondade geograafiliseks määratlemiseks ELis sigade Aafrika katkuga seotud olukorra järgi | 14 |
LISAD
I lisa. |
Põhisõnumid teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamiseks liikmesriikides | 18 |
II lisa. |
Bioturvameetmed jahimeestele ja kõigile töötajatele, kes otsivad ja käitlevad ulukseakorjuseid | 21 |
III lisa. |
Uluksigadelt proovide võtmine ja uluksigade korjuste kõrvaldamine asjaomastes liikmesriikides | 22 |
IV lisa. |
Kokkuvõte III osas esitatud soovitustest seoses uluksigadega | 23 |
LÜHENDID
Ab |
antikehad |
loomatervise määrus |
määrus (EL) 2016/429 |
ASF |
sigade Aafrika katk |
sigade Aafrika katku suunised |
suunised sigade Aafrika katku ennetamise, tõrje ja likvideerimise kohta liidus |
ASFV |
sigade Aafrika katku viirus |
sigade Aafrika katku määrus |
komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/594, (1) millega kehtestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2021/605 |
EFSA |
Euroopa Toiduohutusamet |
ELISA |
immunoensüümmeetod |
EL |
Euroopa Liit |
EURL |
Euroopa Liidu referentlaboratoorium sigade Aafrika katku jaoks (2) |
EUVET |
ELi veterinaariaalane hädaabirühm (3) |
FAO |
ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon |
piiriüleste loomataudide tõrje raamistik |
piiriüleste loomataudide järkjärgulise tõrje üleilmne raamistik |
IPT |
immunoperoksüdaasi uuring |
riiklikud tegevuskavad |
sigade Aafrika katku määruse artiklis 56 ja IV lisas sätestatud uluksigu käsitlevad riiklikud tegevuskavad sigade Aafrika katku liidusisese leviku tõkestamiseks |
WOAH |
Maailma Loomatervise Organisatsioon |
PAFF |
alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee |
PCR |
polümeraasi ahelreaktsioon |
alaline eksperdirühm |
alaline sigade Aafrika katku eksperdirühm |
MÕISTED
Käesolevates suunistes kasutatakse järgmisi mõisteid.
Peibutussöötmine – piiratud koguses sööda (nt mais) või muude peibutiste kasutamine, et meelitada uluksead teatavasse piirkonda (määratud piirkond, kuhu sööt või muud peibutised on välja pandud), kus neid saab seejärel küttida või kinni püüda.
Hukkamine – uluksigade tapmine, et hävitada korjused ilma korrastamata.
Püünistega püüdmine – uluksigade püüdmine püünistega.
Uluksigade lisasöötmine – tava, mille kohaselt teatavas piirkonnas elavatele uluksigadele antakse pikema aja jooksul lisasööta eesmärgiga toetada nende loomade ellujäämist või nende populatsiooni kunstlikku kasvu.
SISSEJUHATUS
Sigade Aafrika katku suunised on välja töötanud komisjon ja liikmesriigid ning nendega ei piirata kehtivate liidu õigusaktide kohaldamist. ELi õiguse siduva tõlgendamise pädevus on ainult Euroopa Liidu Kohtul. |
Käesoleva dokumendi eesmärk on anda liikmesriikidele ja/või sidusrühmadele juhiseid sigade Aafrika katku ennetamiseks, tõrjeks ja likvideerimiseks kättesaadavate vahendite kohta, et reageerida kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilisele olukorrale liidus ja kogu maailmas.
Sigade Aafrika katku suunistele on osutatud sigade Aafrika katku määruse
— |
põhjenduses 5 (seoses põhimõtete ja kriteeriumidega piirkondade geograafiliseks määratlemiseks ELis sigade Aafrika katkuga seotud olukorra järgi); |
— |
artikli 59 lõike 3 punktis b (seoses kõigi liikmesriikide erikohustusega anda teavet sigade Aafrika katku kohta); |
— |
IV lisa punktis c (seoses miinimumnõuetega, millele peavad vastama uluksigu käsitlevad riiklikud tegevuskavad sigade Aafrika katku liidusisese leviku tõkestamiseks). |
Sigade Aafrika katku suunistes
— |
antakse teavet kehtivate ELi õigusnormide kohta; |
— |
tuuakse näiteid sigade Aafrika katku ohjamise parimatest tavadest ja innustatakse neid järgima; |
— |
antakse nõu konkreetsete meetmete kohta (mis ei ole sätestatud ELi õigusaktides), mis on suunatud sigade Aafrika katku ennetamisele, tõrjele ja likvideerimisele liidus; |
— |
esitatakse põhimõtted ja kriteeriumid piirkondade geograafiliseks määratlemiseks ELis sigade Aafrika katkuga seotud olukorra järgi. |
Sigade Aafrika katku suuniseid võib kohandada liikmesriikide või piirkondade vajadustele, eesmärgiga käsitleda eri taseme riske, mis on igas liikmesriigis läbiviidud riskihindamisega kindlaks määratud, (4) ja võttes arvesse pädevate veterinaar- ja muude asutuste ülesehitust, siseriiklikke õigusakte ning muid riigi või kohaliku tasandi eripärasid.
Sigade Aafrika katku suunised on välja töötatud ja neid ajakohastatakse vajaduse korral, tuginedes järgmisele:
— |
rahvusvahelised standardid (5); |
— |
teaduslikud hinnangud (mida esitab peamiselt EFSA (6)); |
— |
liikmesriikide ja muude riikide parimad tavad ja kogemused ning ELi veterinaariaalase hädaabirühma missioonid ja soovitused; |
— |
muu asjakohane teave. |
I. SIGADE AAFRIKA KATKU KÄSITLEVAD PEAMISED ELi ÕIGUSAKTID
Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte kõige asjakohasematest liidu õigusaktidest, milles käsitletakse sigade Aafrika katku ennetamist, tõrjet ja likvideerimist.
Nr |
Pealkiri |
Õigusakti peamine eesmärk |
Märkused |
1. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aastamäärus (EL) 2016/429 (7) loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks |
Loomatervist käsitlev horisontaalne õigusraamistik liidus. |
Loomatervise määrus Link lisateabele komisjoni veebisaidil: https://ec.europa.eu/food/animals/health/regulation_en Komisjon on võtnud uute eeskirjade kohaldamiseks vastu mitu delegeeritud õigusakti ja rakendusakti (8). |
2. |
Komisjoni17. detsembri 2019. aastadelegeeritud määrus (EL) 2020/687, (9) millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega |
Selles on sätestatud ametliku taudide kahtluse või kinnituse korral võetavad meetmed, piirangutsoonide (kaitsetsoonide/järelevalvetsoonide) ja nakatunud tsoonide kehtestamine, keelud ja kõnealustest tsoonidest välja toimuva lubatud liikumise/veo tingimused. |
Taudide ennetamise ja tõrje eeskirjade täiendamine Link lisateabele komisjoni veebisaidil: https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/diseases-and-control-measures_en |
3. |
Komisjoni 16. märtsi 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/594, (10) millega kehtestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2021/605 |
Selles on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed (ELi tsoonide kehtestamise meetmed seoses sigade Aafrika katkuga), loetletud liidu tasandi I, II ja III taseme piirangutsoonid (I lisa) ja kaitse- ja järelevalvetsoone hõlmavad piirangutsoonid ning nakkustsoonid (II lisa) ja sätestatud ühtlustatud bioturvameetmed teatavate ettevõtete jaoks (III lisa) ning miinimumnõuded riiklikele tegevuskavadele (IV lisa). |
Sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed (liidu tsoonide kehtestamise meetmed seoses sigade Aafrika katkuga) Link lisateabele komisjoni veebisaidil: https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en |
II. PEETAVAD SEAD
1. Üldteave
Meetmed, mida tuleb peetavate sigade puhul võtta sigade Aafrika katku ennetamiseks, tõrjeks ja likvideerimiseks, on sätestatud I osas osutatud ELi õigusaktides.
2. Täiendavad meetmed sigade Aafrika katku ennetamiseks, tõrjeks ja likvideerimiseks peetavate sigade puhul
Sigade Aafrika katku suunistes antakse juhiseid selle kohta, kuidas peetavate sigade puhul paremini rakendada sigade Aafrika katku ennetamise, tõrje ja likvideerimise meetmeid, mida tuleks asjakohasel juhul kaaluda.
2.1. Teadlikkuse suurendamine
Lisaks loomatervise määruses sätestatud üldistele kohustustele on sigade Aafrika katku määruses sätestatud järgmised erikohustused:
— |
asjaomaste liikmesriikide erikohustused seoses teavitamise ja koolitamisega (sigade Aafrika katku määruse artiklid 57 ja 58); |
— |
kõigi liikmesriikide erikohustused seoses teavitamisega (sigade Aafrika katku määruse artikkel 59). |
Suuniste I lisas esitatakse peamised sõnumid ja teavitamisstrateegiad, mis on kohandatud eri sihtrühmadele. Need võivad olla aluseks riiklike teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamisele kõigis liikmesriikides.
Eri riikides kasutatava sigade Aafrika katku käsitleva teabematerjali hoidla on kättesaadav ka Euroopa alalise sigade Aafrika katku eksperdirühma veebisaidil (11) (piiriüleste loomataudide järkjärgulise tõrje üleilmse raamistiku algatus).
2.2. Bioturvameetmed
Määruses (EL) 2016/429 on sätestatud bioturvalisuse üldine mõiste ja määratlus ning esitatud teatavad asjakohased horisontaalsed sätted (12).
Sigade Aafrika katku määruse artikli 16 lõike 1 punkti b alapunktis i ja III lisas on sätestatud tõhustatud bioturvameetmed asjaomaste liikmesriikide I, II ja III taseme piirangutsoonides asuvate seapidamisettevõtete jaoks teatavate saadetiste veo korral, milleks pädev asutus on andnud vastavalt sigade Aafrika katku määrusele loa.
Sigade Aafrika katku määruse III lisas ettenähtud bioturvameetmeid tuleks kõigis liikmesriikides ka edendada ning neid võib sigade Aafrika katku ennetamise, tõrje ja likvideerimise eesmärgil rakendada muudes seapidamisettevõtetes, millel ei ole sigade Aafrika katku määruse kohaseid kohustusi (v.a tapamajad, kui see on asjakohane).
2.3. Sigade pidamine välitingimustes II ja III taseme piirangutsoonis
Sigade Aafrika katku viiruse leviku ohu tõttu on soovitatav piirata vähemalt II ja III taseme piirangutsoonis sigade pidamist välitingimustes. Pädev asutus võib pärast riskihindamist teha II ja III taseme piirangutsoonis sigade välitingimustes pidamise kohta otsuse igal üksikjuhul eraldi, (13) lähtudes järgmisest:
— |
asjakohased bioturvameetmed (nt kahekordne tara või tugev ühekordne tara); |
— |
korrapärane bioturvalisuse sõltumatu ja objektiivne hindamine põllumajandusettevõttes või muudes ettevõtetes (nt kinnistes ettevõtetes, sh loomaaedades), kasutades põhjalikke standardprotokolle; |
— |
kui see on asjakohane, siis sigu välitingimustes pidavate põllumajandusettevõtete võimalik hindamine või heakskiitmine nende bioturvariski alusel vastavalt pädevate asutuste hallatavale ametlikule süsteemile. |
2.4. Veterinaarjärelevalve ametnike korrapärased kontrollkäigud
Sigade Aafrika katku määruse artikli 16 lõike 1 punktis a on sätestatud korrapäraste kontrollkäikude sagedus ettevõtetes, millel on lubatud vedada piirangutsoonides ja neist väljaspool teatavaid saadetisi. Lähtudes sigade Aafrika katkule keskendunud riskihindamisest, mille asjaomase liikmesriigi pädev asutus on kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega läbi viinud, peaksid veterinaarjärelevalve ametnikud tegema korrapäraseid kontrollkäike ka ettevõtetesse, kus peetakse sigu üksnes oma tarbeks.
2.5. Söödaga seotud riski hindamine
Söödast tulenevat riski peetakse mitme muu nakatumisteega (nt kokkupuude nakatunud elusloomadega ja toidujäätmete söötmine) võrreldes väiksemaks (14). Kuigi EFSA on kindlaks teinud mõned söödaliigid, mis võivad põhjustada sigade Aafrika katku seakasvatusettevõttesse ülekandumise ohtu, eriti piirkondades, kus on nakatunud uluksigu, on riskijuhtimist tõenäolisemalt vaja muude võimalike nakatumisteede puhul, nagu elusate kodusigade vedu, sigadelt saadud toidujäätmetega söötmine või uluksigade ja peetavate sigade kokkupuute lubamine.
On kindlaks tehtud, et sigade Aafrika katku leviku potentsiaalseks allikaks, eriti sigu oma tarbeks pidavates ettevõtetes, on kohalikult toodetud hein, põhk või teravili, mis on koristatud piirkonnast, kus uluksigadel esineb sigade Aafrika katku, sarnasest piirkonnast pärit põllumajandusseadmete kasutamine või värskete söödakultuuride söötmine sigadele.
Söödakäitlejad peaksid nõuetekohaselt rakendama tõhusaid jälgitavussüsteeme ja bioturvameetmeid, et tagada sööda koostisosade tarnete ohutus ja vähendada sigade Aafrika katku viiruse leviku ohtu.
Riski, et sigade Aafrika katku viirus jääb sööda koostises ellu, vähendab asjakohasel juhul sigade Aafrika katkuga nakatunud piirkondadest pärit söödatoodete ja rikastus- või allapanumaterjalide ladustamine (temperatuuril üle 0 oC) enne nende kasutamist. Pädev asutus peaks konkreetsetes olukordades kaaluma asjakohaseid desinfitseerimis- ja ladustamisprotsesse (nt ladustamisaeg, töötlemine, temperatuur), mis vähendavad sigade Aafrika katkuga nakatunud piirkondadest nakkusvabadesse piirkondadesse veetava sööda võimalikku saastumist viirusega.
Kui kohapeal koristatud teravilja, rohu ja põhu kasutamine kujutab endast (asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse läbi viidud riskihindamise põhjal) kohalikes tingimustes ohtu (eelkõige sigu üksnes oma tarbeks pidavate ettevõtete puhul), peaks pädev asutus kaaluma järgmisi meetmeid:
a) |
keeld sööta peetavatele sigadele värsket rohtu või teravilja, (15) välja arvatud juhul, kui seda on sigade Aafrika katku viiruse inaktiveerimiseks töödeldud või enne kasutamist ladustatud vähemalt 30 päeva uluksigadele kättesaamatus kohas; |
b) |
keeld kasutada peetavate sigade allapanuna põhku, (16) välja arvatud juhul, kui seda on sigade Aafrika katku viiruse inaktiveerimiseks töödeldud või enne kasutamist ladustatud vähemalt 90 päeva uluksigadele kättesaamatus kohas. |
2.6. Proovide võtmine ja testimine
Sigade Aafrika katku tuvastamiseks peetavatelt sigadelt proovide võtmise ja testimise nõuded on sätestatud I osas osutatud ELi õigusaktides.
Kui samas ettevõttes tapetakse oma tarbeks peetavaid sigu, tuleks vähemalt piirangutsoonides järgida sigade Aafrika katku tuvastamiseks proovide võtmisel ja testimisel pädeva asutuse juhiseid.
Proovide võtmine, laborimeetodid ning diagnostikameetodite valideerimine ja tõlgendamine peaksid olema kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/689 (17) artikliga 6 ning asjakohasel juhul tuleks arvesse võtta ka järgmist:
— |
Euroopa Liidu referentlaboratooriumi veebisaidil (18) avaldatud juhised ning |
— |
Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (WOAH) maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamat (19). |
III. ULUKSEAD
1. Üldteave
Meetmed, mida tuleb uluksigade puhul võtta sigade Aafrika katku ennetamiseks, tõrjeks ja likvideerimiseks, on sätestatud I osas osutatud ELi õigusaktides.
Uluksigadel on sigade Aafrika katku levitamisel ja selle taudi püsimisel oluline roll. Uluksigade asjakohane majandamine (20) vastavalt käesolevates suunistes soovitatule peaks toimuma
— |
piirkondades, mida taud ei ole mõjutanud, keskendudes parimatele ennetusmeetoditele, varajasele avastamisele ja valmisolekule sigade Aafrika katku võimalikuks esinemiseks, ning |
— |
piirkondades, mida taud juba mõjutab, eesmärgiga taudi tõrjuda ja see likvideerida. |
Uluksigade asustustihedust peetakse kõige olulisemaks riskiteguriks sigade Aafrika katku esinemisel nendel loomadel. Ennetusmeetmed uluksigade populatsioonide vähendamiseks ja stabiliseerimiseks enne sigade Aafrika katku sissetoomist on kasulikud selleks, et vähendada nii i) populatsiooni sigade Aafrika katkuga kokkupuute tõenäosust kui ka ii) võimalike erakorraliste meetmete võtmiseks vajalikke jõupingutusi (st vähem korjuste kõrvaldamist) sigade Aafrika katku esinemisel.
Liikmesriigid peaksid kaaluma pikaajalist lähenemisviisi uluksigade majandamisele riiklike tegevuskavade alusel.
2. Täiendavad meetmed sigade Aafrika katku ennetamiseks, tõrjeks ja likvideerimiseks uluksigade puhul
Sigade Aafrika katku suunistes antakse täiendavaid viiteid ja juhiseid selle kohta, kuidas uluksigade puhul paremini rakendada sigade Aafrika katku ennetamise, tõrje ja likvideerimise meetmeid, mida tuleks asjakohasel juhul kaaluda.
Sigade Aafrika katku ennetamise, tõrje ja likvideerimisega seotud meetmed võivad olla erinevad (õigusaktidega lubatud piirides, kui see on asjakohane) ning neid tuleks kohandada konkreetsele piirkonnale või tsoonile. Need meetmed peaksid põhinema järgmisel:
— |
taudi tekkimise aeg piirkonnas või tsoonis (nakkuse leviku eri faase saab kindlaks teha, kasutades pidevat passiivse seire süsteemi, mis võimaldab sigade Aafrika katku varajast avastamist uluksigadel, ja kütitud uluksigade testimist); |
— |
olemasoleva uluksigade populatsiooni dünaamika, uluksigade levik ja asustustihedus; |
— |
looduslike või kunstlike tõkete olemasolu; |
— |
keskkonnaga seotud ja klimaatilised erinevused; |
— |
põllumajandustavad. |
Sigade Aafrika katku suunised hõlmavad meetmeid, mis on seotud sigade Aafrika katku ennetamise, tõrje ja likvideerimisega uluksigade puhul, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud suuniste punktides 4.1–4.14. Need meetmed on kokkuvõtlikult esitatud sigade Aafrika katku suuniste IV lisas.
2.1. Peibutussöötmine
Peibutussöötmine ei tohiks kujutada endast uluksigade söötmist nende populatsiooni säilitamiseks (nt talveperioodil).
Liikmesriigi pädev asutus võib pärast sigade Aafrika katku võimalikku sissetoomist või levikut käsitleva riskihindamise läbiviimist teha täiendavate riskimaandamismeetmete rakendamise võimalust silmas pidades otsuse peibutussöötmiseks kasutada lubatud söödakoguste kohta, võttes arvesse järgmist:
— |
sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogiline olukord liikmesriigis või tsoonis; |
— |
teadaolev uluksigade populatsioon liikmesriigis või tsoonis ning |
— |
jahipidamistavad liikmesriigis või tsoonis. |
2.2. Bioturvameetmed mõjutatud piirkondades ja jahipidamise ajal
Liikmesriikides tuleks tõhustada uluksigadega seotud bioturvameetmeid ning järgida piiriüleste loomataudide järkjärgulise tõrje üleilmse raamistiku algatuse raames koostatud käsiraamatut „Sigade Aafrika katk uluksigadel – ökoloogia ja bioturvalisus“, (21) eelkõige selle
— |
5. peatükki „Bioturvalisus mõjutatud metsades“ ja |
— |
6. peatükki „Bioturvalisus jahipidamise ajal“. |
Bioturvalisuse miinimumnõuded jahimeestele ja kõigile töötajatele, kes otsivad ja käitlevad ulukseakorjuseid, on sätestatud ka sigade Aafrika katku suuniste II lisas.
2.3. Põhiandmete kogumine
Uluksigade testimine sigade Aafrika katku suhtes liikmesriikides annab väärtuslikku teavet sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilise olukorra ja taudi arengu kohta. Koos muude asjakohaste andmetega võimaldab see konkreetseid sigade Aafrika katku ennetamise, tõrje ja likvideerimise meetmeid vajaduse korral kohandada.
Liikmesriikide pädevad asutused peaksid asjakohasel juhul koguma sigade Aafrika katku epidemioloogilisi andmeid ja muud asjakohast teavet taudi kohta ning esitama need EFSA-le (22). Selline teabevahetus võimaldab koguda teaduslikke teadmisi sigade Aafrika katku kohta, (23) pidades silmas riskipõhist lähenemist ja majandamisotsuseid.
2.4. Koostöö
Uluksigade majandamine nõuab pädevate asutuste ja sidusrühmade, näiteks metsamajandusasutuste, keskkonnaasutuste ja jahimeeste koostööd. Tõhus ja tulemuslik koostöö on hädavajalik sigade Aafrika katku ennetamiseks, varaseks avastamiseks, tõrjeks ja likvideerimiseks. Käesolevate suuniste raames võetavad meetmed peaksid olema kooskõlas asjakohaste ELi ja/või siseriiklike keskkonna-, jahindus- ja veterinaariaalaste õigusaktidega, sealhulgas loodus- ja elurikkuse kaitse nõuetega, ning neid tuleks teadusliku aluse, mõju ja tõhususe seisukohast nõuetekohaselt hinnata.
Eri riikides kasutatavaid sigade Aafrika katkuga seotud parimaid tavasid käsitleva asjakohase teabematerjali hoidla on kättesaadav ka Euroopa alalise sigade Aafrika katku eksperdirühma veebisaidil (24) (piiriüleste loomataudide järkjärgulise tõrje üleilmse raamistiku algatus).
2.5. Hukkamine
Uluksigade populatsiooni vähendamiseks tuleks kaaluda hukkamist, eriti uutes nakkustsoonides või riskipiirkondades.
2.6. Nn valgete tsoonide loomine
Sigade Aafrika katku tõrje hõlmab uluksigade populatsiooni vähendamise meetmeid, nagu ennetav hukkamine või asjakohasel juhul jahipidamine piiritletud tsoonides ehk nn valgetes tsoonides (25). Teatavate liikmesriikide varasemad kogemused kinnitavad, et selliste valgete tsoonide loomine võib olla tõhus vahend taudi leviku piiramiseks uluksigade populatsioonis. Need valged tsoonid võib luua piirkonnas, mis geograafiliselt piirneb asjaomase sigade Aafrika katku piirangutsooniga, kus uluksigade seas levib sigade Aafrika katku viirus, või asub selle piirangutsooni sees. Sigade Aafrika katku leviku peatamiseks tuleks valgetes tsoonides kombineerida eri meetmeid (nt tarastamine, uluksigade arvu märkimisväärne ja kiire vähendamine jne).
2.7. Tarastamine
Asjakohasel juhul võiks uluksigade populatsiooni ohjeldamiseks kasutada tarastamist, mille eesmärk on sigade Aafrika katku ennetamine, tõrje ja likvideerimine, eelkõige uutes nakkustsoonides (eesmärgiga sigade Aafrika katk likvideerida). Tarastamist tuleks kasutada piiratud peamistes nakkuspiirkondades, et viia piiritletud tsoonis (nn valge tsoon) sisse uluksigade ennetav hukkamine ja piirata või aeglustada uluksigade liikumist uutest nakkuspiirkondadest nakkusvabadesse piirkondadesse, ning seda tuleks kasutada koos muude meetmetega (nt jahipidamine, valged tsoonid, püünistega püüdmine jne), et sigade Aafrika katku levik peatada või seda aeglustada. Vastavalt kohalikele tingimustele ja sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilisele olukorrale konkreetses piirkonnas võib kasutada eri tüüpi tarasid (nt füüsilised tarad, elektritarad), võttes arvesse järgmist (26):
— |
suure populatsiooni korral ei saa ühtegi elektritara pidada pikema aja jooksul 100 %-liselt ulukseakindlaks; |
— |
EFSA on varem jõudnud järeldusele, et puuduvad tõendid selle kohta, et suured tarad on olnud uluksigade ohjeldamisel tõhusad. Sellegipoolest võiks arvesse võtta liikmesriikide uusi kogemusi piiratud peamiste nakkuspiirkondade tarastamisel (sigade Aafrika katku leviku piiramise või peatamise meetmena); |
— |
mitmesugused uuringud lõhnapõhiste peletusvahendite kasutamise kohta uluksigade eemalhoidmiseks andsid erinevaid tulemusi (sellekohases EFSA aruandes osutatud katsed ei suutnud tõendada peletusvahendi mõju uluksigade sissetungile ega põllukultuuride kahjustamisele). |
Piirangutsoonide piiritlemiseks võib vajaduse korral kasutada looduslikke tõkkeid, nagu suured jõed või väinad, kuna on tõendatud, et teatavates olukordades vähendavad need tõhusalt uluksigade liikumist, kuid ei takista seda täielikult.
2.8. Jahipidamine
Kõigis liikmesriikides tuleks jahimehi koolitada, et nad oleksid teadlikud sigade Aafrika katku ohust ja parimatest tavadest surnud uluksigade leidmise või muu sigade Aafrika katku kahtluse korral.
Jahipidamistavasid tuleks kohandada vastavalt taudi epidemioloogilisele arengule, kuna need mõjutavad uluksigade populatsioone. Kooskõlas ELi ja siseriiklike õigusaktidega võib jahipidamiseks kasutada täiendavaid tehnilisi vahendeid, et saavutada käesolevates sigade Aafrika katku suunistes ja riiklikes tegevuskavades sätestatud eesmärgid.
Vajaduse korral tuleks tagada tihe koostöö asjaomaste asutuste ja sidusrühmade vahel, (27) eelkõige juhul, kui jahipidamise korraldamine sigade Aafrika katku esinemise ajal ei kuulu liikmesriigi pädeva veterinaarasutuse pädevusse.
2.9. Passiivne seire, sealhulgas surnud uluksigade otsimine ja korjuste käitlemine (28)
Kõige tõhusam vahend sigade Aafrika katku avastamiseks ja selle leviku seireks on passiivne seire (ka siis, kui seda toetab surnud uluksigade aktiivne otsimine). Seetõttu tuleks soodustada uluksigade korjustelt proovide võtmist ja testimist. Erilist tähelepanu tuleks pöörata uutes nakkustsoonides ja nende läheduses leitud korjustele.
Tavaliselt ei pruugi esimesena leitud korjused olla esimesed taudijuhtumid asjaomases piirkonnas. Seepärast tuleks tõhustada passiivset seiret (mille eesmärk on ka vanimate korjuste tuvastamine ja leidmine) ja kõigi korjuste testimist, eelkõige uutes nakkustsoonides ja nende läheduses.
2.10. Nakkustsoonidele juurdepääsu piiramine
Kuna on oht, et sigade Aafrika katk levib inimeste, seadmete, sõidukite jne kaudu, tuleks asjakohasel viisil piirata juurdepääsu nakkustsoonidele (eelkõige uutele nakkustsoonidele, kus püütakse sigade Aafrika katk võimalikult kiiresti likvideerida). Pädev asutus peaks neid piiranguid haldama, lähtudes riskihindamisest ning võttes arvesse konkreetseid kohalikke tingimusi ja asjaolusid.
2.11. Lisasöötmise piirangud
Liikmesriikides tuleks piirata uluksigade lisasöötmist, et piirata või asjakohasel juhul vähendada uluksigade populatsiooni ellujäämist ja kunstlikku juurdekasvu.
Muude looduslike liikide (nt ulukmäletsejaliste) söötmiskohad või -seadmed ei tohiks olla uluksigadele ligipääsetavad ja kasutatav sööt (nt hein) ei tohiks olla uluksigu ligimeelitav.
Pädev asutus võib pärast riskihindamist kaaluda konkreetsetes olukordades uluksigade lisasöötmise lubamist piiratud aja jooksul, et hoida uluksigu uues nakkustsoonis, kus on lühikese või keskmise tähtajaga eesmärk sigade Aafrika katk selles tsoonis likvideerida.
2.12. Proovide võtmine ja testimine
Surnud uluksigade korjustelt proovide võtmine ja testimine peaks põhinema
— |
pädeva asutuse läbi viidud riskihindamisel ja |
— |
passiivsel seirel. |
Asjakohasel juhul tuleks leitud korjuseid, hukatud loomi (nt uues nakkustsoonis või nn valges tsoonis) ja haigeid uluksigu sigade Aafrika katku suhtes testida, kasutades selleks polümeraasi ahelreaktsiooni meetodit. Laboriuuringu jaoks võetud proovid tuleks toimetada laborisse võimalikult kiiresti (vähemalt 72 tunni jooksul pärast proovide võtmist, välja arvatud juba kehtestatud piirangutsoonides, kus on eesmärk sigade Aafrika katku tõrjuda).
Arvesse tuleks võtta järgmist:
— |
piirkondades, kus sigade Aafrika katku ei esine, ja sigade Aafrika katku piirangutsoonides tuleks eelistada polümeraasi ahelreaktsiooni testi (viiruse tuvastamine); |
— |
positiivne seroloogiline leid üksi ei pruugi viiruse levikut näidata; |
— |
antikehade tuvastamist ei tohiks kasutada sigade Aafrika katku viiruse varajaseks avastamiseks, vaid pigem abivahendina (polümeraasi ahelreaktsiooni testi täiendava testina), mis aitab paremini mõista sigade Aafrika katku epidemioloogilist arengut teatavates piirkondades ja/või konkreetsetes olukordades, näiteks:
|
Sigade Aafrika katku suuniste III lisas on esitatud täiendavad suunised uluksigadelt proovide võtmise ja korjuste kõrvaldamise kohta asjaomastes liikmesriikides (liikmesriigid, mis on loetletud või mille piirkonnad on loetletud sigade Aafrika katku määruse I ja II lisas).
2.13. Püünistega püüdmine
Sigade Aafrika katku esinemisel piiratud alal (nt nn valges tsoonis) tuleb püünistega püüdmist, mida kombineeritakse muude meetmetega sigade Aafrika katku likvideerimiseks, pidada tõhusaks meetmeks, et uluksigade populatsiooni piirata või vähendada, eelkõige uutes nakkustsoonides.
3. Meetmete rakendamine erinevates piirkondades või piirangutsoonides
III osa punktis 2 esitatud täiendavad meetmed sigade Aafrika katku ennetamiseks, tõrjeks ja likvideerimiseks uluksigade puhul peaksid põhinema sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilisel olukorral ja olema kohandatud eri piirkondadele või piirangutsoonidele (nagu on määratletud sigade Aafrika katku määruses), mis on sigade Aafrika katku suunistes liigitatud järgmiselt:
3.1. |
piirkonnad, kus sigade Aafrika katku ei esine ja mis ei piirne piirangutsoonidega; |
3.2. |
piirkonnad, kus sigade Aafrika katku ei esine (sh I taseme piirangutsoon) ja mis piirnevad piirangutsoonidega, mis on loetletud sigade Aafrika katku määruse I lisas (v.a I taseme piirangutsoon) ja II lisas; |
3.3. |
piiratud piirangutsoonid, mis vastavad uutele nakkustsoonidele, kus sigade Aafrika katku on uluksigadel esinenud suhteliselt lühikest aega (nt võttes arvesse taudi epidemioloogilist arengut) ja kus peamine eesmärk on sigade Aafrika katk selles tsoonis lühikese või keskpika aja jooksul likvideerida; |
3.4. |
ulatuslikud piirangutsoonid, mis vastavad olulistele nakkustsoonidele (nt kogu liikmesriigi territoorium või selle oluline osa), kus sigade Aafrika katku on uluksigadel esinenud suhteliselt pikka aega ja kus peamine eesmärk on taudi tõrje selles tsoonis (kuna sigade Aafrika katku likvideerimine lühikese või keskpika aja jooksul ei pruugi olla teostatav). |
Üldised soovitused erinevate meetmete kohta eri piirkondades ja piirangutsoonides on esitatud punktides 3.1–3.4 ja kokkuvõtlikult IV lisas.
3.1. Meetmed, mida võiks võtta piirkondades, kus sigade Aafrika katku ei esine ja mis ei piirne piirangutsoonidega
Sigade Aafrika katku ennetamiseks tuleks kaaluda järgmist:
a) |
piiratud koguses söödaga peibutussöötmine peaks olema lubatud ainult uluksigade ligimeelitamiseks jahipidamise, püünistega püüdmise ja asjakohasel juhul hukkamise eesmärgil; |
b) |
jahipidamise ajal tuleks edendada ja rakendada bioturvameetmeid; |
c) |
uluksigade suur asustustihedus võib sigade Aafrika katku esinemise riski suurendada ning põhjustada sigade Aafrika katku viiruse sissetoomise korral taudi kiiret levikut ja pikaajalist püsimist mõjutatud piirkondades. Et tagada tõhus valmisolek sigade Aafrika katku tõrjeks, peaksid liikmesriikide pädevad asutused seetõttu eelkõige püüdma uluksigade populatsiooni asustustihedust oluliselt vähendada, kui see on asjakohane (29) ja vajalik. Jahipidamine peaks olema suunatud uluksigade populatsiooni pidevale vähendamisele. Seepärast tuleks soodustada uluksigade täiskasvanud ja täiskasvanuikka jõudvate emasloomade sihipärast küttimist (või hukkamist, kui see on asjakohane). Üldine küttimismaht peaks olema isas- ja emasloomade vahel tasakaalustatud (50 % kummastki kategooriast); |
d) |
seire: proovide võtmine peaks põhinema passiivsel seirel; leitud korjuseid ja haigeid uluksigu tuleks sigade Aafrika katku suhtes testida, kasutades selleks polümeraasi ahelreaktsiooni meetodit; |
e) |
uluksigade lisasöötmist tuleks piirata. |
3.2. Meetmed, mida võiks võtta piirkondades, kus sigade Aafrika katku ei esine (sh I taseme piirangutsoon) ja mis piirnevad piirangutsoonidega, mis on loetletud sigade Aafrika katku määruse I ja II lisas
Lisaks punktis 3.1 nimetatud meetmetele tuleks sigade Aafrika katku suurenenud ohu korral rakendada täiendavaid meetmeid, mille eesmärk on hoida ära sigade Aafrika katku sissetoomist ning tagada vajaduse korral sigade Aafrika katku kiire avastamine ja tõhus valmisolek sigade Aafrika katku levikuks:
a) |
piiratud koguses söödaga peibutussöötmine peaks olema lubatud ainult uluksigade ligimeelitamiseks jahipidamise, püünistega püüdmise ja asjakohasel juhul hukkamise eesmärgil; |
b) |
tuleks korraldada intensiivne jahipidamine (lubatud võiks olla nii ajujaht kui ka individuaalne küttimine), et vähendada uluksigade asustustihedust, mis võimaldaks pärast nakkuse võimalikku esinemist sigade Aafrika katku viiruse levikut tõkestada või oluliselt aeglustada; |
c) |
populatsiooni vähendamise eesmärkide saavutamiseks tuleks käsitleda ja soodustada uluksigade pikaajalise majandamise strateegiat (kaasates avalikku ja erasektorit); jahimehi tuleks käsitada selle strateegia osana; |
d) |
pädev asutus peaks korraldama hukkamist, jahipidamist ja püünistega püüdmist koostöös teiste asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega; |
e) |
vajaduse korral peaks pädev asutus koostöös teiste asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega kaaluma tarastamist; |
f) |
seire:
|
g) |
kõik leitud surnud uluksead tuleks vastavalt pädeva asutuse ettekirjutustele hävitada. |
3.3. Meetmed, mida võiks võtta uutes nakkustsoonides sigade Aafrika katku likvideerimiseks
Sigade Aafrika katku esinemise korral on peamine eesmärk tõrjuda taudi piiratud alal, tagada nakkustsooni täpne piiritlemine ja rakendada võimalikult kiiresti sigade Aafrika katku likvideerimise meetmeid.
ELis on uluksigade puhul mitu edukat sigade Aafrika katku likvideerimise näidet, (30) mis tuleks võtta aluseks sigade Aafrika katku likvideerimise sihipäraste meetmete väljatöötamisel. Arvesse tuleks võtta järgmist:
a) |
peibutussöötmine peaks olema lubatud ainult püünistega püüdmise või hukkamise eesmärgil; |
b) |
seire:
|
c) |
pädev asutus peaks asjakohasel juhul kaaluma (kõigi liikide) jahipidamise ja muu tegevuse keelustamist metsas, et vältida sigade Aafrika katku levikut vähemalt kuni epideemilise leviku faasi taandumiseni. Operatiivne eksperdirühm (31) peaks pädevat asutust epidemioloogilise olukorra hindamisel ja epideemilise leviku faasi lõpu kindlaksmääramisel abistama, kasutades pideva passiivse seire tulemusi; |
d) |
ajujahti ei tohiks pidada, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud olukordades, kui uluksigade liikumise takistamiseks on rakendatud asjakohaseid meetmeid (nt tarastamine); |
e) |
kõik isikud, kes otsivad ja käitlevad uluksigade korjuseid, peaksid rakendama bioturvameetmeid, et vältida sõidukite, õuealade ja majade võimalikku saastumist; |
f) |
asjakohasel juhul tuleks nakkustsoonile juurdepääsu piirata, välja arvatud volitatud töötajate puhul või pädeva asutuse tehtud erandite alusel; |
g) |
tuleks läbi viia jahimeeste erikoolitus, et vähendada viiruse edasise leviku tõenäosust keskkonnas ja nakkustsoonist väljapoole; |
h) |
vähemalt nakkustsoonis tuleks tagada konteinerid uluksigade korjuste ladustamiseks, kui puudub alternatiivne süsteem surnud loomade kogumiseks; igas ladustamiskohas peaksid olema vahendid puhastamiseks ja desinfitseerimiseks; kõik leitud surnud uluksead tuleks vastavalt pädeva asutuse ettekirjutustele hävitada; |
i) |
lubada tuleks püünistega püüdmist loomade hukkamise (ja hilisema testimise) eesmärgil; |
j) |
uluksigade hukkamine nende populatsiooni likvideerimise (või vähemalt märkimisväärse vähendamise) eesmärgil, mida pädeva asutuse järelevalve all teostavad koolituse läbinud jahumehed, võiks olla lubatud alles siis, kui on saavutatud endeemilise leviku faas (pärast epideemilise leviku faasi) või on rakendatud muid uluksigade liikumist takistavaid meetmeid (nt tarastamine); |
k) |
uluksigu ei tohiks korrastada (siseelundeid ei tohiks eemaldada); mahalastud uluksead tuleks panna vedelikukindlatesse konteineritesse või kottidesse, et vähendada loomade kehavedelike laialivalgumise ohtu; |
l) |
uluksigade liikumist võib piirata taradega, (32) aidates seeläbi tõkestada või vähemalt aeglustada taudi levikut. Tarastamist tuleks kasutada piiritletud aladel. Tarad tuleks ehitada õigel ajal (ja kombineerida need muude meetmetega), et aeglustada sigade Aafrika katku viiruse levikut ja ennetada taudi epideemilise leviku lainet. |
3.4. Meetmed, mida võiks võtta ulatuslikes nakkustsoonides sigade Aafrika katku tõrjeks
Peamine eesmärk on tõrjuda sigade Aafrika katku tsoonis, tagada, et taud ei leviks edasi piirkondadesse, kus seda ei esine, või kui see ei ole võimalik, piirata võimalikult suurel määral sigade Aafrika katku viiruse teistesse piirkondadesse levimise kiirust.
Sigade Aafrika katku viiruse esinemisel nakkustsoonides pika aja jooksul (33) ja ulatuslikul territooriumil tuleks kaaluda järgmisi sigade Aafrika katku tõrje meetmeid:
a) |
piiratud koguses söödaga peibutussöötmine peaks olema lubatud ainult uluksigade ligimeelitamiseks jahipidamise, püünistega püüdmise ja asjakohasel juhul hukkamise eesmärgil; |
b) |
seire:
|
c) |
jahipidamine ja püünistega püüdmine peaksid olema suunatud proovide kogumisele testimise eesmärgil; |
d) |
jahipidamise, püünistega püüdmise ja korjuste kõrvaldamise ajal tuleks rakendada bioturvalisuse miinimumnõudeid; |
e) |
uluksigade hukkamisega peaksid tegelema koolituse läbinud jahimehed; |
f) |
kõik leitud surnud uluksead ning püütud või kütitud uluksigade korjused, mille puhul on sigade Aafrika katku tuvastamiseks tehtud uuringu tulemus positiivne, tuleb vastavalt pädeva asutuse ettekirjutustele hävitada; |
g) |
üldjuhul ei tuleks ulatuslike alade tarastamist kaaluda (34). Konkreetsetes olukordades võib siiski pädeva asutuse läbi viidud riskihindamise alusel kaaluda ja rakendada strateegilist tarastamist. |
IV. Põhimõtted ja kriteeriumid piirkondade geograafiliseks määratlemiseks ELis sigade Aafrika katkuga seotud olukorra järgi
Sigade Aafrika katku määruses on sätestatud eeskirjad, mis käsitlevad piirangutsoonide kandmist liidu tasandil I ja II lisa loeteludesse sigade Aafrika katku puhangu esinemise korral. Kõnealused piirangutsoonid tuleks kanda sigade Aafrika katku määruse I ja II lisa loeteludesse, võttes arvesse asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esitatud teavet taudi olukorra kohta ja käesolevaid suuniseid, samuti sigade Aafrika katku leviku riski taset ning üldist epidemioloogilist olukorda asjaomases liikmesriigis ja asjakohasel juhul naabruses asuvates liikmesriikides või kolmandates riikides (nagu on sätestatud sigade Aafrika katku määruse põhjenduses 5).
1. |
ELi õigusaktid. Eeskirjad piirangutsoonide loetellu kandmise kohta sigade Aafrika katku puhangu esinemise korral ja asjaomastes piirangutsoonides kohaldatavad meetmed on sätestatud ELi õigusaktides, millele on viidatud sigade Aafrika katku suuniste I osas. Sigade Aafrika katku määruses on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed, mis on seotud määruse I ja II lisas loetletud piirangutsoonidega. Lisaks määruses (EL) 2016/429 ja delegeeritud määruses (EL) 2020/687 sätestatud tauditõrjemeetmetele on sigade Aafrika katku määrusega ette nähtud ka piirkondadeks jaotamine. Sigade Aafrika katku määruses on loetletud liikmesriikide piirangutsoonid, mida mõjutavad sigade Aafrika katku puhangud või mis on selliste puhangute läheduse tõttu ohustatud. |
2. |
Sigade Aafrika katku piirangutsoonide geograafilise piiritlemise kriteeriumid asjaomaste piirangutsoonide kandmiseks sigade Aafrika katku määruse I või II lisa loeteludesse, kõnealuste loetelude muutmiseks ja piirangutsoonide eemaldamiseks loeteludest. Sigade Aafrika katku piirangutsoone eristatakse vastavalt sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilisele olukorrale ja levikuriski tasemele. Need liigitatakse i) I, II ja III taseme piirangutsoonideks, kusjuures III taseme piirangutsoon tähendab kõrgeimat sigade Aafrika katku leviku riski ja kõige dünaamilisemat taudiga seotud olukorda peetavate sigade seas, ning pärast sigade Aafrika katku puhangut varem taudivabas liikmesriigis või tsoonis ii) piirangutsoonideks, mis hõlmavad kaitse- ja järelevalvetsoone (kui sigade Aafrika katku puhang tekib peetavate sigade seas) ja nakkustsoone (kui selle taudi puhang tekib uluksigade seas). Lisaks tuleks nende piirangutsoonide kandmisel sigade Aafrika katku määruse I või II lisa loeteludesse, kõnealuste loetelude muutmisel või piirangutsoonide eemaldamisel loeteludest vajaduse korral arvesse võtta järgmist:
|
3. |
Tuginedes sigade Aafrika katku viiruse II genotüübi poolt mõjutatud liikmesriikide epidemioloogiliste andmete analüüsile, esitab EFSA oma aruannetes (35) sigade Aafrika katku kohta järgmised piirkondadeks jaotamise seisukohalt olulised järeldused:
|
4. |
Piirangute ajaline kestus. Sigade Aafrika katku määruse I või II lisas loetletud piirkondades tuleks kohaldada piiranguid seni, kuni epidemioloogiline olukord vastab kriteeriumidele, mis võimaldavad sigade Aafrika katku piirangutsoone muuta või need asjaomastest loeteludest eemaldada. Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksi (37) põhimõtetest ja taudiga seotud epidemioloogilistest kaalutlustest saab mõningaid juhiseid tähtaegade ja kriteeriumide kohta, mida tuleb järgida, et taastada sigade Aafrika katku esinemise tõttu piiratud ala vaba staatus. |
5. |
Sigade Aafrika katku määruse I või II lisas loetletud sigade Aafrika katku piirangutsoonide piiritlemise peamised üldkriteeriumid. Selleks et vältida sigade Aafrika katku levikut ning kaitsta ELi siseturgu ja rahvusvahelist kaubandust, tuleks loetletud piirangutsoonide muutmisel järgida ettevaatlikku ja teaduspõhist lähenemisviisi. Võttes aluseks Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervise koodeksi ja parimad olemasolevad teadmised, tuleks enne sigade Aafrika katku määruse I või II lisas loetletud piirangutsoonide muutmist arvesse võtta järgmist:
|
6. |
Peamised erikriteeriumid loetletud III taseme piirangutsooni vähendamiseks või loetelust täielikuks eemaldamiseks ja asjakohasel juhul II taseme piirangutsooniks (kui selles tsoonis esineb uluksigadel sigade Aafrika katku viirust) või I taseme piirangutsooniks (kui sigade Aafrika katku viirust esineb kas peetavate või uluksigade vahetus läheduses) või piiranguvabaks alaks tagasi muutmiseks:
|
7. |
Peamised erikriteeriumid loetletud II taseme piirangutsooni vähendamiseks või loetelust täielikuks eemaldamiseks ja I taseme piirangutsooniks või piiranguvabaks alaks tagasi muutmiseks:
|
8. |
Loetletud I taseme piirangutsooni vähendamine või loetelust täielik eemaldamine peaks põhinema järgmisel:
|
(1) ELT L 129, 15.4.2021, lk 1.
(2) https://asf-referencelab.info/asf/en/
(3) https://food.ec.europa.eu/animals/animal-diseases/veterinary-emergency-team_en
(4) EFSA Journal 2018; 16(11): 5494.
(5) https://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/
(6) https://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/african-swine-fever
(7) ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.
(8) https://food.ec.europa.eu/animals/animal-health/animal-health-law/delegated-and-implementing-acts_en
(9) ELT L 174, 3.6.2020, lk 64.
(10) ELT L 79, 17.3.2023, lk 65.
(11) https://rr-europe.woah.org/en/Projects/gf-tads-europe/standing-groups-of-experts-on-african-swine-fever-in-europe/depository-on-african-swine-fever/
(12) Näiteks artiklid 10, 55, 65 jne.
(13) EFSA Journal 2021; 19(6): 6639.
(14) EFSA Journal 2021; 19(4): 6558.
(15) Mis on pärit piirkondadest, kus on teatatud sigade Aafrika katku esinemisest.
(16) Mis on pärit piirkondadest, kus on teatatud sigade Aafrika katku esinemisest.
(17) Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/689, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 211).
(18) https://asf-referencelab.info/asf/en/
(19) https://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/
(20) EFSA Journal 2018; 16(11): 5494.
(21) https://www.woah.org/app/uploads/2022/07/asf-in-wild-boar-ecology-and-biosecurity-2nd-ed.pdf
(22) EFSA taotluse alusel.
(23) https://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/african-swine-fever
(24) https://rr-europe.woah.org/en/Projects/gf-tads-europe/standing-groups-of-experts-on-african-swine-fever-in-europe/depository-on-african-swine-fever/
(25) EFSA Journal 2021; 18(5): EN-6573.
(26) EFSA Journal 2018; 16(7): 5344.
(27) EFSA Journal 2018; 16(11): 5494.
(28) Sigade Aafrika katku suunistes hõlmab mõiste „korjus“ nii i) surnult leitud uluksigu (sh maanteel hukkunud uluksead) kui ka ii) mahalastud uluksigu.
(29) Uutes nakkuspiirkondades tuleks uluksigade majandamist hoolikalt kaaluda, et vältida sigade Aafrika katku edasist levikut.
(30) Tšehhi: https://ec.europa.eu/food/system/files/2019-02/ad_control-measures_asf_presentation-wild-boar-czech-rep.pdf; Belgia: https://ec.europa.eu/food/system/files/2020-11/ad_control-measures_asf_erad-eu-bel.pdf.
(31) Nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 43 ja määruse (EL) 2020/687 artiklis 66.
(32) EFSA teaduslik aruanne „Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union (November 2017 until November 2018)“.
(33) Rohkem kui 24–36 kuud, võttes arvesse konkreetset olukorda selles tsoonis.
(34) Praegu puuduvad tõendid selle kohta, et suured tarad on olnud uluksigade tõkestamisel tõhusad (EFSA, doi: 10.2903/j.efsa.2018.5344).
(35) https://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/african-swine-fever
(36) Belgias, Eestis, Leedus, Lätis, Poolas, Tšehhis ja Ungaris oli nakkuse leviku mediaankiirus võrgustiku analüüsi põhjal hinnanguliselt 2,9–11,7 km aastas („Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union (November 2018 to October 2019)“). EFSA Journal, 18. kd, nr 1, jaanuar 2020.
(37) https://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/terrestrial-code-online-access/?id=169&L=1&htmfile=chapitre_asf.htm
(38) Näiteks viimast kinnitatud sigade Aafrika katku juhtumit seostatakse PCR-positiivse uluksea lagunenud või skeletiseerunud korjusega, mis näitab, et see loom on surnud mitu kuud enne juhtumi kinnitamise kuupäeva.
(39) EFSA Journal (2021), kd, nr 3, märts 2021.
I LISA.
Põhisõnumid teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamiseks liikmesriikides
Teadlikkuse suurendamise kampaaniatega tuleks teavitada, harida ja motiveerida kõiki sidusrühmi, et tugevdada seiret ja aruandlust, tõhustada ennetustegevust ning hoida ära sigade Aafrika katku edasist levikut ja sissetoomist uutesse piirkondadesse. Nende kampaaniatega tuleks juhtida tähelepanu järgmisele:
— |
sigade Aafrika katk tapab nii peetavaid sigu kui ka uluksigu; |
— |
sigade Aafrika katk võib kahjustada põllumajandustootjate toimetulekut; |
— |
sigade Aafrika katk võib kohalikku uluksigade populatsiooni märkimisväärselt vähendada (või isegi põhjustada selle kadumist); |
— |
sigade Aafrika katk võib mõjutatud piirkondades oluliselt jahipidamist mõjutada. |
Erilist tähelepanu tuleks pöörata põhjustele, miks sidusrühmad peaksid tegutsema, ja selle kasulikkusele ning tekkivale kahjule, kui sigade Aafrika katku tõrjeks meetmeid ei võeta. Teadlikkuse suurendamise kampaaniad peaksid olema kohandatud nii, et need jõuaksid kavandatud sihtrühmani. Teavitamine peaks olema sagedane ja teavituskanalid peaksid olema õigesti valitud. Tuleks luua võimalused sihtrühmalt tagasiside saamiseks ja selle hindamiseks.
Vajaduse korral võib kasutada teiste riikide parimaid tavasid ja näiteid (1) (2).
Teadlikkuse suurendamise kampaaniad tuleks korrapäraselt läbi vaadata, et võtta arvesse uut teavet.
Taudi asjakohasus
Sigade Aafrika katk on laastav, tavaliselt surmaga lõppev nakkushaigus, mida põevad nii peetavad sead kui ka uluksead (nn kodusead ja metssead); see kujutab endast tõsist ohtu seakasvatajatele kogu maailmas; see ei mõjuta inimesi ega teisi liike, kuid sigade Aafrika katku vastu ei ole ravi ega vaktsiini. Taud võib tõsiselt mõjutada tervisealast olukorda põllumajandusettevõtetes, häirida loomade ja loomsete toodete rahvusvahelist kaubandust ning põhjustada suurt majanduslikku kahju.
Sealihasektor on ELi üks majanduslikult tähtsaimaid põllumajandussektoreid:
— |
see moodustab 8,2 % ELi põllumajandustööstuse kogutoodangust, mis on kõrgeim näitaja võrreldes muu lihasektoriga (2022. aasta andmed, allikas: põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat); |
— |
sealiha moodustab 52 % kogu ELi lihatoodangust (2022. aasta andmed, allikas: põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat); |
— |
sealiha moodustab suurima osa kogu ELis toodetud liha ekspordist, st 61 % (2022. aasta andmed, allikas: põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat). |
Teadlikkuse suurendamise kampaaniate kavandamisel tuleks rõhutada seakasvatussektori tähtsust mitte ainult ELi tasandil, vaid ka kohalikult tasandil.
Peamised sõnumid ja soovitatavad teavitusvahendid peamiste sihtrühmade puhul
1. Veterinaararstid (avalik ja erasektor)
Miks tuleks sigade Aafrika katk peatada?
— |
Sigade Aafrika katk kujutab endast tõsist ohtu seakasvatajatele; |
— |
sigade Aafrika katku vastu ei ole olemas ravimeid ega kaubanduslikult kättesaadavaid tõhusaid vaktsiine; |
— |
taud võib põhjustada suurt majanduslikku kahju kohalikul, riiklikul ja ELi tasandil; |
— |
taud põhjustab märkimisväärseid kannatusi nii peetavatele kui ka uluksigadele. |
Mida peaksid veterinaarteenistused tegema sigade Aafrika katku peatamiseks?
— |
Teostama seiret; |
— |
tagama läbipaistva ja kiire teatamise kahtlustest; |
— |
aitama teadlikkuse suurendamise kampaaniatele kaasa ja jälgima neid; |
— |
rakendama ettevõtetesse tehtavate kontrollkäikude ajal ja nendevahelisel ajal bioturvameetmeid; |
— |
tagama ettevõtetes bioturvalisuse ja andma nõu selle parandamiseks. |
Soovitatavad teavitamisvahendid:
— |
pressimaterjalid, artiklid, meediasõnumid jne erialaajakirjades ja piirkondlikus/kohalikus meedias; |
— |
trükitud materjalid; plakatid, voldikud, teabelehed jne, mida võiks levitada veterinaararstide ühendustele sihtpostituse teel; |
— |
ürituste, seminaride, koolituste, konverentside jne korraldamine selle eesmärgi saavutamiseks; |
— |
internet ja sotsiaalmeedia; |
— |
lühivideod ja animatsioonid, mida levitatakse sihtrühmadele. |
2. Põllumajandustootjad
Miks tuleks sigade Aafrika katk peatada?
— |
Sigade Aafrika katk kujutab endast tõsist ohtu seakasvatajatele; |
— |
taud võib põhjustada suurt (otsest ja kaudset) majanduslikku kahju; |
— |
sigade Aafrika katk võib ohustada põllumajandustootjate toimetulekut. |
Mida peaksid põllumajandustootjad tegema sigade Aafrika katku peatamiseks?
— |
Teatama sigade Aafrika katku kliinilistest tunnustest ja sümptomitest või ebatavalisest suremusest; |
— |
osalema vabatahtlikes sõeluuringuprogrammides; |
— |
tagama, et kõik toidujäägid pannakse suletud jäätmekonteineritesse, mitte ei söödeta peetavatele või uluksigadele; |
— |
tagama bioturvalisuse põllumajandusettevõtte tasandil ja tõhustama seda, nagu on kokku lepitud pädeva asutusega. |
Soovitatavad teavitamisvahendid:
— |
pressimaterjalid, artiklid, meediasõnumid jne erialaajakirjades ja piirkondlikus/kohalikus meedias ning vajaduse korral põllumajandusettevõtete nõuandeteenuste kaudu; |
— |
trükitud materjalid; plakatid, voldikud, teabelehed jne, mida võiks levitada põllumajandustootjate ühendustele sihtpostituse teel; |
— |
ürituste, seminaride, koolituste, konverentside jne korraldamine selle eesmärgi saavutamiseks; |
— |
internet ja sotsiaalmeedia; |
— |
lühivideod ja animatsioonid, mida levitatakse sihtrühmadele. |
3. Jahimehed
Miks tuleks sigade Aafrika katk peatada?
— |
Selleks, et vältida jahipidamise piiramist või keelustamist, jahiturismi piiranguid ja märkimisväärset majanduslikku kahju jahisektorile nakkustsoonides ja/või naaberpiirkondades; |
— |
sest sigade Aafrika katku tõttu võivad uluksigade populatsioonid märkimisväärselt väheneda või isegi kaduda; |
— |
nakatunud uluksead saastavad keskkonda, mis muudab tõenäolisemaks sekundaarsete haiguspuhangute tekkimise peetavate sigade seas; |
— |
kui sigade Aafrika katku ei suudeta hoida piiratud alal, võib viirus püsida keskkonnas pikka aega, kusjuures väljumisstrateegia on väga raske. |
Mida peaksid jahimehed tegema sigade Aafrika katku peatamiseks?
— |
Tegema pädeva asutusega koostööd uluksigade korjuste leidmiseks, neist kiireks teatamiseks ja nende ohutuks kõrvaldamiseks keskkonnast; |
— |
oma varustuse, riided, sõiduki ja trofeed kohapeal ja alati enne piirangutsoonist lahkumist puhastama ja desinfitseerima; |
— |
eemaldama mahalastud uluksigade siseelundid jahipiirkonna selleks ette nähtud korrastusalal, kui see on asjakohane; |
— |
aitama kaasa uluksigade populatsioonide järkjärgulisele vähenemisele, vähendades nende loomade asustustihedust piirkondades, mida taud ei ole veel mõjutanud (sh täiskasvanud ja täiskasvanuikka jõudvate emasloomade sihipärane küttimine); |
— |
mitte söötma uluksigu kogu aasta vältel; |
— |
vältima jahipidamisi piirkondades, kus uluksigadel esineb teadaolevalt sigade Aafrika katku. |
Soovitatavad teavitamisvahendid:
— |
pressimaterjalid, artiklid, meediasõnumid erialaajakirjades ja piirkondlikus/kohalikus meedias; |
— |
trükitud materjalid; plakateid, voldikuid, infolehti jne võiks levitada sihtpostituse teel jahimeeste ühendustele, aga ka lennujaamades, raudteejaamades, muudes transpordirajatistes, sealhulgas piiridel ja uluksigade elupaikade läheduses (nt avalikes parkides); |
— |
ürituste, seminaride, koolituste, konverentside korraldamine selle eesmärgi saavutamiseks; |
— |
internet ja sotsiaalmeedia; |
— |
lühivideod ja animatsioonid, mida levitatakse sihtrühmadele. |
4. Üldsus (sh reisijad ja sööda/toiduainete vedajad)
Miks tuleks sigade Aafrika katk peatada?
— |
Loomade tervise ja seakasvatajate elatusvahendite kaitsmiseks; |
— |
selleks, et sigade Aafrika katk ei põhjustaks suurt majanduslikku kahju; |
— |
õigusaktide järgimiseks. |
Mida peaks üldsus tegema sigade Aafrika katku peatamiseks?
— |
Mitte tooma elussigu või sealihatooteid (värske sealiha, jahutatud või külmutatud sealiha, vorstid, soolatud sink, searasv) sisse väljaspool ELi asuvatelt territooriumitelt; |
— |
mitte viima sealiha ja muid sealihatooteid välja sigade Aafrika katku piirangutsoonidest, kui see on õigusaktidega keelatud; |
— |
mitte jätma toitu või toidujäätmeid aladele, mis on ligipääsetavad peetavatele või uluksigadele. |
Soovitatavad teavitamisvahendid:
— |
internet ja sotsiaalmeedia; |
— |
lühivideod ja animatsioonid: kuvatakse üldsusele reisimise ajal – lennujaamades, raudteejaamades ja muudes transpordirajatistes, sealhulgas piiridel, uluksigade elupaikade läheduses (nt avalikes parkides); |
— |
pressimaterjalid, artiklid, meediasõnumid reisi-, toidu või keskkonnaajakirjades; |
— |
trükitud materjalid; plakatid, voldikud, teabelehed: levitatakse transpordirajatistes, supermarketites või loodusparkides. |
(1) https://rr-europe.woah.org/en/Projects/gf-tads-europe/standing-groups-of-experts-on-african-swine-fever-in-europe/depository-on-african-swine-fever/awareness-material-on-asf/
(2) https://ec.europa.eu/food/animals/health/regulatory_committee/presentations_en
II LISA.
Bioturvameetmed jahimeestele ja kõigile töötajatele, kes otsivad ja käitlevad ulukseakorjuseid
Pädev asutus peaks seoses uluksigade küttimisega või uluksigade korjuste käitlemisega piirangutsoonides või muudes piirkondades (kui pädev asutus leiab, et on sigade Aafrika katku oht) kaaluma allpool loetletud bioturvameetmeid.
a) |
Olemas peaks olema piisav hulk korrastamisrajatisi. Võimaluse korral peaks igas jahipiirkonnas olema vähemalt üks spetsiaalne heakskiidetud korrastamisrajatis. Kui jahipiirkonnas korrastamisala puudub, tuleb kasutada lähimat jahipiirkonda, kus on korrastamisrajatis olemas. Korrastamisala peab olema kaitstud inimeste ja loomade loata juurdepääsu eest ning varustatud vee, piisava hulga tõhusate desinfitseerimisvahendite ja jäätmekogumisseadmetega. |
b) |
Igas jahipiirkonnas peaks olema külmkapiga varustatud rajatis/ruum (või menetlused, millega saavutatakse samaväärsed tulemused rümba säilitamisel kuni laboritulemuste saamiseni). |
c) |
Kütitud uluksead peaksid jääma jahipiirkonnas asuvatesse ruumidesse seniks, kuni neid on testitud; ainult uuringutes negatiivse tulemuse saanud rümbad tuleks lubada kasutusse. Selleks peaks olema kohustuslik rümpade individuaalne identifitseerimine. |
d) |
Kütitud uluksigade siseelundeid ei tohi kohapeal loomadelt eemaldada; mahalastud uluksead tuleks viia selleks ettenähtud heakskiidetud korrastamisrajatisse, et vältida kehavedelike (sh vere) kadu. |
e) |
Pärast uluksea korrastamist tuleb kasutatud koht ja seadmed (sh transpordivahendid) pesta ja tõhusate desinfitseerimisvahenditega desinfitseerida. |
f) |
Loomsed kõrvalsaadused tuleks kokku koguda ja töödelda vastavalt asjakohastele ELi õigusaktidele (1). |
g) |
Uluksigade korjuste otsimisel ja käitlemisel tuleks rakendada bioturvameetmeid, et hoida ära transpordivahendite, õuealade ja majade võimalikku saastumist. |
(1) https://ec.europa.eu/food/food/animal-products/eu-rules_en
III LISA.
Uluksigadelt proovide võtmine ja uluksigade korjuste kõrvaldamine asjaomastes liikmesriikides (1)
1. Uluksigadelt proovide võtmine
a) |
Passiivne seire Kogu riigis (piirangutsoonides ja sama asjaomase liikmesriigi piiranguvabadel aladel) proovide võtmise põhimõte peaks lähtuma tõhustatud passiivsest seirest. Pädeva asutuse läbi viidud riskihindamise alusel tuleks kõiki leitud surnud ja haigeid uluksigu asjakohasel juhul sigade Aafrika katku suhtes testida, kasutades selleks polümeraasi ahelreaktsiooni meetodit. II ja III taseme piirangutsoonides võib samal ajal samast kohast surnult leitud uluksigade rühma puhul võtta proovid ühiselt PCR-testimiseks rühma esindavast valimist, nagu on ette näinud Euroopa Liidu referentlaboratoorium. |
b) |
Aktiivne seire Aktiivsele seirele tuginedes võib kütitud uluksigadelt võtta vastavalt pädeva asutuse juhistele täiendavaid proove. Piirangutsoonides tuleks võtta proovid kõigilt kütitud, hukatud ja leitud surnud/haigestunud uluksigadelt (100 % proovide võtmine ja testimine polümeraasi ahelreaktsiooni meetodil). Piirangutsoonides kütitud uluksigu võib vastavalt pädeva asutuse juhistele täiendavalt testida sigade Aafrika katku viiruse antikehade suhtes, kui see on asjakohane. |
c) |
Kütitud uluksigadelt peab võtma ainult vereproovid (kui verenäidised ei ole kättesaadavad, võib kasutada proovide võtmiseks organeid), nagu on ette näinud Euroopa Liidu referentlaboratoorium. |
2. Uluksigade korjuste kõrvaldamine
a) |
Korjuste otsimine ja ohutu kõrvaldamine peaks toimuma vähemalt piirangutsoonides ja igal pädeva asutuse määratletud ohualal. Nakatunud korjused tuleks võimalikult kiiresti avastada ja ohutult kõrvaldada, eesmärgiga ohjata taudi levikut piiratud alal ning alustada viivitamata asjakohaste sigade Aafrika katku tõrje- ja likvideerimismeetmete rakendamist. |
b) |
Kui nakkusevabadel aladel avastatakse sigade Aafrika katk, tuleks passiivset korjuste leidmist täiendada aktiivse otsinguga, millega tegelevad spetsialistid pädeva asutuse poolt kindlaks määratud kohtades (nn kolletes). |
c) |
Korjused tuleks hävitada, viies need loomsete jäätmete käitlemise ettevõttesse, mattes sügavale või põletades (pädevate asutuste järelevalve all) kooskõlas asjakohaste ELi õigusaktidega. |
d) |
Vajaduse korral tuleb läbi viia desinfitseerimine. |
(1) Liikmesriigid, kus on rakendusmääruse (EL) 2023/594 I lisas loetletud I, II või III taseme piirangutsoonid ja II lisas loetletud piirangutsoonid.
IV LISA.
Kokkuvõte III osas esitatud soovitustest seoses uluksigadega
Meetmed |
Epidemioloogiline olukord |
||||||||||
Sigade Aafrika katku ei esine (valmisolek) |
Sigade Aafrika katku ei esine (valmisolek) |
Sigade Aafrika katku esinemine (likvideerimine) |
Sigade Aafrika katku endeemia (tõrje) |
||||||||
Käesolevate suuniste eesmärgil liigitatud piirkonnad ja piirangutsoonid |
|||||||||||
|
|
|
|
||||||||
|
Piiratud, lubatud küttimise, püünistega püüdmise ja asjakohasel juhul hukkamise eesmärgil |
Piiratud, lubatud püünistega püüdmise ja hukkamise eesmärgil |
Piiratud, lubatud küttimise, püünistega püüdmise ja asjakohasel juhul hukkamise eesmärgil |
||||||||
|
Uluksigade küttimise, püünistega püüdmise ja hukkamise ajal asjakohasel juhul rakendatavaid bioturvameetmeid tuleks tõhustada, edendada ja säilitada |
||||||||||
|
Surnult leitud uluksigadelt proovide võtmine ja testimine |
Riskihindamise alusel: surnult leitud uluksigadelt proovide võtmine ja testimine ning kütitud uluksigade testimine sigade Aafrika katku viiruse tuvastamiseks. Kui risk on hinnatud suureks, testitakse kõiki korjuseid. |
Kõik surnult leitud ja hukatud uluksead: proovide võtmine ja testimine Kõigi kütitud uluksigade testimine |
Kõik surnult leitud ja hukatud uluksead: proovide võtmine ja testimine Kütitud uluksigade testimine riskihindamise alusel ja vastavalt sigade Aafrika katku määrusele |
|||||||
|
Sigade Aafrika katku ennetamiseks, varaseks avastamiseks, tõrjeks ja likvideerimiseks on oluline pädevate asutuste ja sidusrühmade (nt metsamajandusasutused, keskkonnaasutused ja jahimehed) tõhus ja tulemuslik koostöö |
||||||||||
|
Pädeva asutuse äranägemisel; hukkamist tuleks kaaluda uluksigade populatsiooni vähendamiseks |
Pädeva asutuse äranägemisel; hukkamist tuleks kaaluda ja propageerida uluksigade populatsiooni vähendamiseks |
Hukkamist tuleks kaaluda sigade Aafrika katku likvideerimiseks siis, kui on saavutatud endeemilise leviku faas (pärast epideemilise leviku faasi), ja see peaks toimuma pädeva asutuse järelevalve all. Tegelikkuses ei tohiks meetmeid võtta enne, kui epideemilise leviku kõvera langus on kindlustatud ja see on pideva passiivse seiresüsteemi abil tuvastatud või on rakendatud muid meetmeid, et takistada uluksigade liikumist. |
Pädeva asutuse äranägemisel; hukkamist tuleks kaaluda ja propageerida uluksigade populatsiooni vähendamiseks |
|||||||
|
Ei ole asjakohane |
Võib kaaluda riskihindamise alusel koos muude meetmetega. |
Ei ole asjakohane, kuid seda võib kaaluda konkreetsetes olukordades, riskihindamise alusel ja koos muude meetmetega |
||||||||
|
Ei ole asjakohane |
Ei ole asjakohane, kuid seda võib kaaluda piiritletud väikeste alade säilitamiseks, et hõlbustada ennetusmeetmete võtmist |
Asjakohane sigade Aafrika katku likvideerimiseks piiritletud peamistes nakkuspiirkondades, kui tarastamine toimub õigel ajal ja strateegiliselt, et aeglustada taudi levikut |
Ei ole asjakohane, kuid seda võib kaaluda piiritletud väikeste alade säilitamiseks, et hõlbustada tõrjemeetmete võtmist |
|||||||
|
Eesmärk |
Jahikoormuse suurendamine, et vähendada populatsiooni |
Intensiivne jahipidamine (maksimaalne jahikoormus) |
Soovitatav on täielikult keelata kõigi loomaliikide küttimine kuni epideemilise leviku faasi taandumiseni |
Peaks toimuma ainult rangete bioturvameetmete rakendamisel, kui see on asjakohane (nt jahimeeste isiklikuks tarbeks, et koguda proove testimiseks, eesmärgiga vähendada uluksigade üldpopulatsiooni) |
||||||
Jahikoormus |
Küttimismahu suurendamine (kvantitatiivne jahikoormus) |
Ajujaht ja individuaalne küttimine |
Hukkamine alles pärast epideemilise leviku faasi taandumist |
Hukkamisega tegelevad koolituse läbinud jahimehed |
|||||||
Meetodid |
Emasloomade ja täiskasvanuikka jõudvate loomade küttimine (kvalitatiivne jahikoormus) tavapäraste jahimeetodite abil |
Jahipidamine kõrgeimal võimalikul tasemel selles piirkonnas. Avaliku ja erasektori kaasamine populatsiooni vähendamise eesmärgi saavutamiseks. |
Ajujaht ei ole lubatud Pärast epideemilise leviku faasi taandumist jahipidamine kõrgeimal võimalikul tasemel selles piirkonnas. Avaliku ja erasektori kaasamine populatsiooni vähendamise eesmärgi saavutamiseks. |
Jahipidamine rangete bioturvameetmete rakendamisel, et koguda proove testimiseks |
|||||||
|
Tõhustatud passiivne seire; surnult leitud uluksigadelt proovide võtmine ja testimine riskihinnangu alusel |
Tõhustatud passiivne seire; aktiivselt patrullkäikude tegemine surnud uluksigade leidmiseks ja testimiseks |
Tõhustatud passiivne seire; aktiivselt patrullkäikude tegemine surnud uluksigade leidmiseks ja testimiseks ning korjuste eemaldamiseks/kõrvaldamiseks |
Tõhustatud passiivne seire; aktiivselt patrullkäikude tegemine surnud uluksigade leidmiseks ja testimiseks ning korjuste eemaldamiseks/kõrvaldamiseks |
|||||||
|
Ei ole asjakohane |
Ei ole asjakohane |
Nakkustsoonidesse juurdepääsu tuleks piirata nii palju kui võimalik, kuna on oht, et sigade Aafrika katk levib inimeste, seadmete, sõidukite jne kaudu |
Ei ole asjakohane, kuid seda võib kaaluda konkreetsetes olukordades |
|||||||
|
Tuleks piirata ja seda ei tohiks teha |
Pädev asutus võib pärast riskihindamist kaaluda konkreetsetes olukordades uluksigade lisasöötmise lubamist piiratud aja jooksul, et hoida uluksigu uues nakkustsoonis, kus on lühikese või keskmise tähtajaga eesmärk sigade Aafrika katk selles tsoonis likvideerida |
Tuleks piirata ja seda ei tohiks teha |
||||||||
|
Polümeraasi ahelreaktsiooni test |
Polümeraasi ahelreaktsiooni test Antikehade tuvastamist võiks kasutada konkreetsetes olukordades, näiteks I taseme piirangutsoonis olevate uluksigade testimisel (seropositiivne loom võib viidata muutuvale olukorrale seoses taudiga, näiteks sigade Aafrika katku viiruse levikule väljapoole II või III taseme piirangutsooni) |
Polümeraasi ahelreaktsiooni test |
Polümeraasi ahelreaktsiooni test Antikehade tuvastamist võiks kasutada konkreetsetes olukordades piirkondades, kus sigade Aafrika katku on esinenud pikka aega |
|||||||
|
Jahipidamine ja testimine |
Jahipidamine ja testimine |
Hukkamine ja testimine Sigade Aafrika katku esinemisel piiratud alal (nt nn valges tsoonis) tuleb püünistega püüdmist, mida kombineeritakse muude meetmetega sigade Aafrika katku likvideerimiseks, pidada tõhusaks meetmeks, et uluksigade populatsiooni piirata või vähendada, eelkõige uutes nakkustsoonides |
Hukkamine ja testimine |
ELI: http://data.europa.eu/eli/C/2023/1504/oj
ISSN 1977-0898 (electronic edition)