EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32018R0956
Regulation (EU) 2018/956 of the European Parliament and of the Council of 28 June 2018 on the monitoring and reporting of CO2 emissions from and fuel consumption of new heavy-duty vehicles (Text with EEA relevance)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/956, 28. juuni 2018, uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta (EMPs kohaldatav tekst)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/956, 28. juuni 2018, uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta (EMPs kohaldatav tekst)
PE/20/2018/REV/1
ELT L 173, 9.7.2018, p. 1–15
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
No longer in force, Date of end of validity: 30/06/2024; kehtetuks tunnistatud 32024R1610
9.7.2018 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 173/1 |
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/956,
28. juuni 2018,
uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1) |
Euroopa Ülemkogu kiitis oma 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldustes 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta heaks siduva eesmärgi vähendada liidu kõikides majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks võrreldes 1990. aastaga vähemalt 40 % ja seda kohustust kinnitati taas 17.–18. märtsil 2016. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel. |
(2) |
Euroopa Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldustega on ette nähtud, et liit peab täitma eesmärgi ühiselt ja võimalikult kulutasuvalt ning vähendama heitkoguseid 2030. aastaks võrreldes 2005. aastaga 43 % sektorites, mis kuuluvad liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteemi (ELi HKS), ning 30 % sektorites, mis sinna ei kuulu. Pariisi kokkuleppes (3) on muu hulgas püstitatud pikaajaline eesmärk, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida üleilmne keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega. On vajalik, et kõik liikmesriigid osalevad jõupingutustes ning et kõik majandussektorid, sealhulgas transport, annavad oma panuse Euroopa Ülemkogus kokku lepitud heitkoguste vähendamisse ja Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkide saavutamisse. |
(3) |
Komisjoni 2016. aasta Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegias on seatud eesmärk vähendada sajandi keskpaigaks transpordist tulenevat kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 60 % võrreldes 1990. aasta tasemega ning jätkata kindlalt tööd täielikult heitevaba transpordisüsteemi saavutamiseks. |
(4) |
Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks on asjakohane kaaluda paljusid erinevaid meetmeid. Lisaks raskeveokite, st veoautode ja busside CO2-heite normide kehtestamisele võiksid sellised meetmed hõlmata muid tegevusi, mis parandavad raskeveokite tõhusust ja vähendavad nende CO2-heidet, näiteks koormuste optimeerimist, veokikaravane, juhtide koolitamist, alternatiivkütuste kasutamist, sõidukipargi uuendamiskavu, väikese veeretakistusega rehve, ummikute vähendamist ja taristute hooldusesse investeerimist. |
(5) |
Raskeveokite kasvuhoonegaaside heide moodustab praegu umbes neljandiku liidu maanteetranspordi heitest ning juhul kui täiendavaid meetmeid ei võeta, suureneb see prognooside kohaselt aastatel 2010–2030 10 % ja aastatel 2010–2050 17 %. Transpordisektori heite vajalikul määral vähendamiseks on vaja kehtestada tõhusad raskeveokite heite vähendamise meetmed. |
(6) |
Komisjon tunnistas oma 2014. aasta teatises raskeveokite kütusekulu ja CO2-heite vähendamise strateegia kohta, et selliste meetmete võtmise eeltingimus on reguleeritud menetlus CO2-heite ja kütusekulu mõõtmiseks. |
(7) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 595/2009 (4) on sätestatud raamistik kõnealuse reguleeritud menetluse kehtestamiseks. Nimetatud menetluse kohaselt tehtud mõõtmised annavad usaldusväärsed ja võrreldavad CO2-heite ja kütusekulu andmed iga raskeveoki kohta märkimisväärse osa puhul liidu raskeveokipargist. Konkreetse raskeveoki ostjal ja liikmesriigil, kus raskeveok registreeritakse, on sellele teabele juurdepääs, ja seeläbi vähendatakse osaliselt teabelünka. |
(8) |
Suur osa transpordifirmadest on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Lisaks puudub neil siiani juurdepääs standardiseeritud teabele, et hinnata kütusetõhususe tõstmise tehnoloogiaid või võrrelda raskeveokeid parimal teabel põhinevate ostuotsuste tegemiseks, vähendades seeläbi kütusearveid, mis moodustavad rohkem kui neljandiku nende tegevuskuludest. |
(9) |
Väga suure läbipaistvuse tagamiseks ja selleks, et kõik raskeveokite käitajad saaksid teha teadlikke ostuotsuseid, tuleks teave raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu kohta teha üldsusele kättesaadavaks. Kõik raskeveokitootjad saavad võrrelda oma raskeveokite näitajaid muud marki raskeveokite omadega. See aitab stimuleerida innovatsiooni ning edendada energiatõhusamate raskeveokite arendamist, tõstes seeläbi konkurentsivõimet. Kõnealune teave on usaldusväärne alus ka liidu ja liikmesriikide tasandi poliitikakujundajatele energiatõhusamate raskeveokite kasutuselevõtu edendamise meetmete väljatöötamisel. |
(10) |
Selleks, et saada täielik ülevaade liidu raskeveokipargi koosseisust, selle muutumisest ajas ja võimalikust mõjust CO2-heitele, on asjakohane, et liikmesriikide pädevad asutused seiravad kõigi uute raskeveokite ja haagiste registreerimise andmeid ning esitavad need komisjonile, sealhulgas jõuseadmete ja asjaomaste keretüüpide kohta. |
(11) |
Seepärast on asjakohane, et raskeveokitootjad seiravad iga uue raskeveoki puhul vastavalt komisjoni määrusele (EL) 2017/2400 (5) kindlaksmääratud CO2-heite ja kütusekulu andmeid ning esitavad need komisjonile. |
(12) |
CO2-heite ja kütusekulu andmete kättesaadavus eri raskeveokikategooriate puhul sõltub sellest, millal hakatakse asjaomaste kategooriate suhtes kohaldama määrust (EL) 2017/2400. Et tagada selgus ja õiguskindlus tootjate seire- ja aruandluskohustuste osas, tuleks käesolevas määruses määrata kindlaks iga selle kohaldamisalasse kuuluva raskeveokikategooria seire ja aruandluse algusaasta. Määruse (EL) 2017/2400 kohaselt tehakse andmed kättesaadavaks teatavate 2019. aastal registreeritavate uute raskeveokite kohta. Alates nimetatud aastast peaksid tootjad olema kohustatud seirama ja esitama niisuguste raskeveokite tehnilisi andmeid. Teiste raskeveokikategooriate ja raskeveokirühmade kohta tehakse andmed kättesaadavaks edaspidi. Tuleks sätestada mõistlik ajakava asjaomaste kategooriate ja rühmade andmete seire ja aruandluse algusaasta kindlaksmääramiseks. Arvestades ülejäänud raskeveokikategooriate ja raskeveokirühmade CO2-heite ja kütusekulu kindlakstegemise menetluse väljatöötamise tehnilist keerukust, tuleks tähtajaks kehtestada seitse aastat alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. |
(13) |
On avalikes huvides avalikustada aktiivselt tehnilisi andmeid, mis on vajalikud raskeveoki CO2-heite ja kütusekulu näitajate kindlakstegemiseks, et suurendada läbipaistvust raskeveoki tehniliste omaduste ja nendega seotud näitajate osas ning soodustada tootjatevahelist konkurentsi. Avaldada ei tohiks andmeid, mis on delikaatsed isikuandmete kaitse ja ausa konkurentsi tagamiseks. Üldsusele tuleks teha vahemikena kättesaadavaks teatavad raskeveokite aerodünaamikaga seotud andmed, et võtta arvesse ausa konkurentsiga seotud kaalutlusi. Esitatud andmed tuleks teha avalikkusele kättesaadavaks kergesti juurdepääsetaval viisil ja tasuta. Käesolev määrus ei piira täiendavat üldsuse õigust saada keskkonnateavet, muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1367/2006 (6) kohaselt. |
(14) |
On oluline, et seire- ja aruandlussüsteem oleks kasutajasõbralik kõigi transpordiettevõtjate jaoks, sõltumata nende suurusest ja vahenditest. Samuti on oluline, et komisjon niisugust süsteemi aktiivselt edendaks, et tagada selle oluline mõju sektorile ning tõsta teadlikkust esitatud andmete kättesaadavusest. |
(15) |
Komisjon peaks esitama liikmesriikide ja tootjate edastatud eelmise kalendriaasta andmete analüüsi üldsusele nii, et oleks selgelt välja toodud näitajad liidu ja iga liikmesriigi raskeveokipargi ning iga tootja kohta. See peaks võimaldama veokiparkide sisest ja vahelist võrdlemist keskmise kütusekulu ja CO2-heite põhjal iga erineva kasutusotstarbega raskeveokirühma kaupa. |
(16) |
On väga oluline, et määruse (EL) 2017/2400 kohaselt kindlaks määratud CO2-heite ja kütusekulu väärtused kajastaksid raskeveokite näitajaid õigesti. Selleks on nimetatud määruses sätted modelleerimisvahendi kasutamise ning asjaomaste osade, eraldi seadmestike ja süsteemide CO2 heitkoguste ja kütusekuluga seotud omaduste kontrollimiseks ja nõuetelevastavuse tagamiseks. Nimetatud kontrollimenetlus peaks sisaldama teekatsetusi. Uus tüübikinnitusraamistik, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/858 (7) näeb ette vahendid, millega tagatakse, et kõrvalekallete korral võtab tootja parandusmeetmed ja mittevastavuse korral on komisjonil võimalik määrata haldustrahve. Selles uues raamistikus tunnistatakse samuti, et on tähtis, et kolmandatel osapooltel lubatakse teha sõidukite sõltumatuid katsetusi ja et neil on juurdepääs vajalikele andmetele. Komisjon peaks seirama selliste kontrollkatsete tulemusi ja esitama nende tulemuste analüüsi oma iga-aastases aruandes. |
(17) |
On oluline tagada, et andmed, mida seiratakse ja esitatakse, oleksid kindlad ja usaldusväärsed. Seepärast peaks komisjonil olema vahendid lõplike andmete kontrollimiseks ja vajaduse korral parandamiseks. Seega tuleks seirenõuetega näha ette ka parameetrid, mis võimaldavad andmeid piisavalt jälgida ja kontrollida. |
(18) |
Komisjonil peaks olema võimalus määrata haldustrahvi, kui ta leiab, et tootja esitatud andmed erinevad määruse (EÜ) nr 595/2009 raames esitatud andmetest, mis on eelkõige registreeritud komisjoni määruse (EL) nr 582/2011 (8) ja määruse (EL) 2017/2400 kohaselt, või kui tootja ei ole nõutud andmeid kohaldatavaks tähtpäevaks esitanud. Need trahvid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
(19) |
Tuginedes kogemusele, mis on saadud CO2-heite andmete seirel ja esitamisel uute sõiduautode puhul vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (9) ning uute kergsõidukite puhul vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 510/2011, (10) on asjakohane usaldada liikmesriikide pädevate asutuste ja tootjatega sellise teabe vahetamine ning lõpliku andmebaasi komisjoni nimel haldamine Euroopa Keskkonnaametile. Samuti on asjakohane ühtlustada raskeveokitega seotud seire ja aruandluse kord võimalikult suurel määral kergsõidukite puhul juba rakendatava korraga. |
(20) |
Selleks, et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse sätete rakendamisel seiratud andmete kontrollimise ja parandamise suhtes, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (11). |
(21) |
Et oleks tagatud raskeveokite CO2-heite hindamiseks kasutatavate andmete suhtes kehtivate nõuete ning seire ja aruandluse asjakohasus ka tulevikus; et oleks tagatud uusi ja kõrgetasemelisi CO2-heite vähendamise tehnoloogiaid käsitlevate andmete ja vastavuskontrolli teekatsetuste tulemuste andmete kättesaadavus ning et oleks tagatud, et õhutakistuse väärtuse vahemikud oleksid vastavuses teavitamise ja võrreldavuse eesmärgiga, ning et täiendada sätteid haldustrahvide kohta, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, millega määratakse kindlaks hõlmatud raskeveokikategooriate seire ja aruandluse algusaastad; millega muudetakse andmete suhtes kehtivaid nõudeid ja käesoleva määruse lisades esitatud seire ja aruandluse korda; milles sätestatakse, milliseid andmeid liikmesriigid vastavuskontrolli teekatsetuste tulemuste seire tarbeks esitatavad; millega muudetakse õhutakistuse väärtuse vahemikke ning millega määratakse kindlaks tootjatele määratavate haldustrahvide kriteeriumid, arvutamine ja kogumise meetod. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (12) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige, selleks et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
(22) |
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt liidus registreeritud uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandlus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda eesmärgi ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevas määruses sätestatakse liidus registreeritud uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse nõuded.
Artikkel 2
Kohaldamisala
Käesolevat määrust kohaldatakse uute raskeveokite andmete seirele ja esitamisele liikmesriikide ja raskeveokite tootjate poolt.
Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste sõidukikategooriate suhtes:
a) |
M1-, M2-, N1- ja N2-kategooria sõidukid, mille mass on suurem kui 2 610 kg ning mis ei kuulu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2007 (13) kohaldamisalasse, ning kõik M3- ja N3-kategooria sõidukid; |
b) |
O3- ja O4-kategooria sõidukid. |
Käesoleva määruse kohaldamisel nimetatakse neid sõidukeid raskeveokiteks.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/46/EÜ (14) ning määruses (EÜ) nr 595/2009 sätestatud mõisteid.
Artikkel 4
Liikmesriikide poolne seire ja aruandlus
1. Alates 1. jaanuarist 2019 ja igal järgneval kalendriaastal seiravad liikmesriigid I lisa A osas sätestatud andmeid liidus esmakordselt registreeritud uute raskeveokite kohta.
Alates 2020. aastast esitavad liikmesriikide pädevad asutused kõnealused andmed iga aasta 28. veebruariks II lisas sätestatud aruandluskorra kohaselt komisjonile.
Andmeid eelnevalt väljaspool liitu registreeritud uute raskeveokite kohta ei seirata ega esitata, välja arvatud juhul, kui raskeveok registreeriti väljaspool liitu vähem kui kolm kuud enne selle registreerimist liidus.
2. Käesoleva määruse kohase andmete seire ja esitamise eest vastutavad pädevad asutused on need asutused, mille liikmesriigid on määranud kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 8 lõikega 7.
Artikkel 5
Tootjate poolne seire ja aruandlus
1. Alates I lisa B osa punktis 1 sätestatud algusaastatest seiravad raskeveokite tootjad igal kalendriaastal I lisa B osa punktis 2 sätestatud andmeid iga uue raskeveoki kohta.
Alates I lisa B osa punktis 1 sätestatud algusaastatest esitavad raskeveokite tootjad vastavalt II lisas sätestatud aruandluskorrale iga aasta 28. veebruariks komisjonile kõnealused andmed iga uue raskeveoki kohta, mille modelleerimise kuupäev jääb eelmisesse kalendriaastasse.
Modelleerimise kuupäev on kuupäev, mis on esitatud I lisa B osa punkti 2 kande 71 kohaselt.
2. Iga tootja peab määrama kontaktisiku käesoleva määruse kohaste andmete esitamiseks.
Artikkel 6
Raskeveokite andmete keskregister
1. Komisjon peab artiklite 4 ja 5 kohaselt esitatud raskeveokite andmete keskregistrit („register“).
Register on avalik, välja arvatud I lisa A osa kanne a ja I lisa B osa punkti 2 kanded 1, 24, 25, 32, 33, 39 ja 40. I lisa B osa punkti 2 kandes 23 toodud väärtused avalikustatakse I lisa C osas sätestatud vahemikena.
2. Registrit haldab komisjoni nimel Euroopa Keskkonnaamet.
Artikkel 7
Vastavuskontrolli teekatsetuste tulemuste seire
1. Komisjon seirab uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu kontrollimiseks määruse (EÜ) nr 595/2009 raames tehtud teekatsetuste tulemusi, kui need on kättesaadavad.
2. Komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 13 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, sätestades andmed, mida liikmesriikide pädevad asutused käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel esitavad.
Artikkel 8
Andmekvaliteet
1. Pädevad asutused ja tootjad vastutavad artiklite 4 ja 5 kohaselt esitatud andmete õigsuse ja kvaliteedi eest. Nad teatavad komisjonile viivitamata kõigist esitatud andmetes leitud vigadest.
2. Komisjon kontrollib ise artiklite 4 ja 5 kohaselt esitatud andmete kvaliteeti.
3. Kui komisjonile teatatakse andmetes esinevatest vigadest või kui ta avastab need andmekogumist oma kontrolli käigus, võtab ta vajaduse korral meetmeid artiklis 6 osutatud registris avaldatud andmete parandamiseks.
4. Komisjon võib rakendusaktidega määrata kindlaks käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud kontrolli- ja parandamismeetmed. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 12 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 9
Haldustrahvid
1. Komisjon võib määrata haldustrahvi järgmistel juhtudel:
a) |
komisjon leiab, et tootja poolt käesoleva määruse artikli 5 kohaselt esitatud andmed lahknevad tootja arvepidamisfailist või määruse (EÜ) nr 595/2009 kohaselt antud mootori tüübikinnitustunnistusest saadud andmetest, ning andmete lahknevus on tekitatud tahtlikult või tuleneb raskest hooletusest; |
b) |
artikli 5 lõike 1 alusel kohaldatavaks tähtajaks ei ole andmeid esitatud ja viivitust ei suudeta piisavalt põhjendada. |
Punktis a osutatud andmete kontrollimiseks konsulteerib komisjon asjaomaste tüübikinnitusasutustega.
Haldustrahvid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ega tohi ületada 30 000 eurot raskeveoki kohta, mille puhul andmed lahknevad punktis a osutatud viisil või andmete esitamine hilineb punktis b osutatud viisil.
2. Komisjon võtab käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud põhimõtete alusel ja kooskõlas artikliga 13 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, kehtestades käesoleva artikli lõikes 1 osutatud haldustrahvide määramise menetluse ning haldustrahvide arvutamise ja kogumise meetodid.
3. Lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusaktides järgitakse järgmisi põhimõtteid:
a) |
komisjoni kehtestatud menetluses austatakse õigust heale haldusele, eelkõige õigust avaldada arvamust ja õigust omada juurdepääsu dokumentidele, võttes samal ajal arvesse konfidentsiaalsuse ning ärisaladusega seotud õigustatud huve; |
b) |
kohase haldustrahvi arvutamisel juhindub komisjon tõhususe, proportsionaalsuse ja hoiatavuse põhimõtetest, võttes vajaduse korral arvesse lahknevuse või viivituse tõsidust ja selle mõju, raskeveokite arvu, mille puhul andmed lahknevad või on esitatud viivitusega, tootja heausksust, tootja hoolsust ning koostööd, lahknevuse või viivituse korduvust, sagedust ja kestust ning ka samale tootjale varem määratud karistusi; |
c) |
haldustrahve kogutakse põhjendamatu viivituseta, määrates kindlaks maksete tähtajad, sealhulgas vajaduse korral võimaluse teha makseid mitmes osas ja etapis. |
4. Haldustrahvide summad kajastuvad liidu üldeelarves tuludena.
Artikkel 10
Aruanne
1. Komisjon avaldab igal aastal hiljemalt 31. oktoobril aastaaruande ning liikmesriikide ja tootjate poolt eelmise kalendriaasta kohta esitatud andmete analüüsi.
2. Analüüsis tuleb ära märkida vähemalt liidu, iga liikmesriigi ja iga tootja raskeveokipargi tulemusnäitajad, mis põhinevad keskmisel kütusekulul ja CO2-heitel igas raskeveokirühmas kasutusotstarbe, koormuse ja kütusekombinatsiooni kaupa. Samuti võetakse selles arvesse andmeid CO2-heite uue ja kõrgetasemelise tehnoloogia ning alternatiivsete jõuseadmete kasutuselevõtu kohta, kui andmed on olemas. Analüüs hõlmab ka artikli 7 kohaselt seiratud vastavuskontrolli teekatsetuste tulemuste analüüsi, kui tulemused on teada.
3. Komisjoni abistab analüüsi koostamisel Euroopa Keskkonnaamet.
Artikkel 11
Lisade muutmine
1. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 13 vastu delegeeritud õigusakte lisade muutmiseks, et:
a) |
ajakohastada või kohandada I lisa A osas ja B osas sätestatud andmete suhtes kehtivaid nõudeid, kui seda peetakse vajalikuks artikli 10 kohase põhjaliku analüüsi tegemiseks; |
b) |
määrata kindlaks algusaastad I lisa B osa punktis 1; |
c) |
ajakohastada või kohandada I lisa C osas sätestatud vahemikke, et võtta arvesse raskeveokite konstruktsiooni muutmist ja tagada, et vahemikud jäävad teavitamise ja võrreldavuse eesmärgil asjakohasteks; |
d) |
muuta II lisas sätestatud seire- ja aruandluskorda käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemuste arvessevõtmiseks. |
2. Lõike 1 punktis b osutatud delegeeritud aktid võetakse vastu hiljemalt 30. juulil 2025.
Artikkel 12
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 (15) kohaselt moodustatud kliimamuutuste komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 13
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 7 lõikes 2, artikli 9 lõikes 2 ja artikli 11 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates 29. juulist 2018. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne seitsmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 7 lõikes 2, artikli 9 lõikes 2 ja artikli 11 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.
5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
6. Artikli 7 lõike 2, artikli 9 lõike 2 ja artikli 11 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 14
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 28. juuni 2018
Euroopa Parlamendi nimel
president
A. TAJANI
Nõukogu nimel
eesistuja
L. PAVLOVA
(1) ELT C 81, 2.3.2018, lk 95.
(2) Euroopa Parlamendi 12. juuni 2018. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 21. juuni 2018. aasta otsus.
(3) Pariisi kokkulepe (ELT L 282, 19.10.2016, lk 4).
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ (ELT L 188, 18.7.2009, lk 1).
(5) Komisjoni 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2400, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite CO2 heitkoguste ja kütusekulu kindlaksmääramisega ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EL) nr 582/2011 (ELT L 349, 29.12.2017, lk 1).
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).
(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1).
(8) Komisjoni 25. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 582/2011, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite heidetega (Euro VI) ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ I ja III lisa (ELT L 167, 25.6.2011, lk 1).
(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (ELT L 140, 5.6.2009, lk 1).
(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist (ELT L 145, 31.5.2011, lk 1).
(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
(12) ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.
(13) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 171, 29.6.2007, lk 1).
(14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).
(15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 13).
I LISA
Andmete seiret ja esitamist käsitlevad sätted
A OSA. ANDMED, MIDA SEIRAVAD JA ESITAVAD LIIKMESRIIGID
a) |
liikmesriigi territooriumil registreeritud kõigi artikli 2 teise lõigu punktides a ja b osutatud uute raskeveokite valmistajatehase tähis; |
b) |
tootja nimi; |
c) |
mark (tootja ärinimi); |
d) |
vastavustunnistuse kandes 38 märgitud kere kood, kui see on olemas; |
e) |
artikli 2 teise lõigu punktis a osutatud raskeveokite puhul vastavustunnistuse kannetes 23, 23.1 ja 26 märgitud teave jõuseadme kohta. |
B OSA. ANDMED, MIDA SEIRAVAD JA KOGUVAD RASKEVEOKITE TOOTJAD
1. |
Artikli 2 teise lõigu punktides a ja b osutatud raskeveokikategooriate andmete seire ja esitamise algusaastad:
|
2. |
Andmed, mida seiratakse ja esitatakse
|
C OSA. ÕHUTAKISTUSE VÄÄRTUSE (CDXA) VAHEMIKUD ARTIKLI 6 KOHASEKS AVALDAMISEKS
Selleks, et teha kandes 23 määratletud CdxA väärtus artikli 6 kohaselt üldsusele kättesaadavaks, kasutab komisjon vahemikke, mis on määratletud alljärgnevas tabelis, milles on iga CdxA väärtuse jaoks antud vastav vahemik:
Vahemik |
CdxA väärtus [m2] |
|
Min CdxA (CdxA ≥ min CdxA) |
Max CdxA (CdxA < MaxCdxA) |
|
A1 |
0,00 |
3,00 |
A2 |
3,00 |
3,15 |
A3 |
3,15 |
3,31 |
A4 |
3,31 |
3,48 |
A5 |
3,48 |
3,65 |
A6 |
3,65 |
3,83 |
A7 |
3,83 |
4,02 |
A8 |
4,02 |
4,22 |
A9 |
4,22 |
4,43 |
A10 |
4,43 |
4,65 |
A11 |
4,65 |
4,88 |
A12 |
4,88 |
5,12 |
A13 |
5,12 |
5,38 |
A14 |
5,38 |
5,65 |
A15 |
5,65 |
5,93 |
A16 |
5,93 |
6,23 |
A17 |
6,23 |
6,54 |
A18 |
6,54 |
6,87 |
A19 |
6,87 |
7,21 |
A20 |
7,21 |
7,57 |
A21 |
7,57 |
7,95 |
A22 |
7,95 |
8,35 |
A23 |
8,35 |
8,77 |
A24 |
8,77 |
9,21 |
(1) Õhutakistus.
(2) Sünkroniseeritav manuaalkäigukast.
(3) Automatiseeritud manuaalkäigukast või automaatne mehaaniliselt rakendatav käigukast.
(4) Automaatse jõulülitusega jõuülekanne.
(5) „Juhtum S“ pöördemomendi muunduri ja ühendatud jõuülekande mehaaniliste osade jadapaigutus.
(6) „Juhtum P“ pöördemomendi muunduri ja ühendatud jõuülekande mehaaniliste osade paralleelpaigutus (näiteks jaotatud toitega paigaldistel).
(7) Euroopa moodulsüsteem (EMS) vastavalt nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiivile 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59).
(8) Ülemaailmsed ühtlustatud muutuvad sõidutsüklid.
(9) Ülemaailmsed ühtlustatud püsivad sõidutsüklid.
II LISA
Andmete esitamine ja haldamine
1. LIIKMESRIIKIDE ARUANDLUS
1.1. |
Pädeva asutuse kontaktisik edastab I lisa A osas nimetatud andmed vastavalt artiklile 4 elektroonilise edastussüsteemi kaudu Euroopa Keskkonnaameti („amet“) hallatavasse keskandmevaramusse.
Kontaktisik saadab komisjonile ja ametile teate andmete edastamise kohta järgmistele aadressidele: EC-CO2-HDV-IMPLEMENTATION@ec.europa.eu ja HDV-monitoring@eea.europa.eu |
2. TOOTJATE ARUANDLUS
2.1. |
Tootjad esitavad komisjonile viivitamata ja hiljemalt 31. detsembril 2018 järgmise teabe:
Tootjad teatavad komisjonile viivitamata kõigist muudatustest nimetatud teabes. Teave saadetakse punktis 1.1 osutatud aadressidele. |
2.2. |
Uued turule tulevad tootjad esitavad komisjonile viivitamata punktis 2.1 osutatud teabe. |
2.3. |
Tootja kontaktisik edastab I lisa B osa punktis 2 sätestatud andmed artikli 5 lõike 1 kohaselt elektroonilise edastussüsteemi kaudu ameti hallatavasse ettevõtlusandmete varamusse.
Kontaktisik saadab komisjonile ja ametile teate andmete e-postiga edastamise kohta punktis 1.1 osutatud aadressidele. |
3. ANDMETÖÖTLUS
3.1. |
Amet töötleb punkti 1.1 ja 2.3 kohaselt edastatud andmeid ning kannab need seejärel registrisse. |
3.2. |
Eelneval kalendriaastal raskeveokite kohta käivad andmed, mis on kantud registrisse, avaldatakse alates 2020. aastast hiljemalt iga aasta 31. oktoobril, välja arvatud artikli 6 lõikes 1 osutatud andmed. |
3.3. |
Kui pädev asutus või tootjad avastavad esitatud andmetes vigu, teatavad nad nendest viivitamata komisjonile ja ametile, edastades veateate keskandmevaramusse või ettevõtteandmete varamusse ning e-postiga punktis 1.1 osutatud aadressidele. |
3.4. |
Komisjon kontrollib neid vigu koos ametiga ning vajaduse korral parandab andmed registris. |
3.5. |
Komisjon teeb ameti abiga enne punktide 1.1 ja 2.3 kohase andmete edastamise tähtaega õigeaegselt kättesaadavaks andmete edastamise elektroonilised vormid. |
(1) Komisjoni 11. jaanuari 2011. aasta määrus (EL) nr 19/2011, mis käsitleb mootorsõidukite ja nende haagiste tootja andmesildi ja tehasetähise tüübikinnituse nõudeid ning millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 8, 12.1.2011, lk 1).