EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62014CJ0614
Euroopa Kohtu otsus (suurkoda), 5.7.2016.
kriminaalasi, milles süüdistatav on Atanas Ognyanov.
Eelotsusetaotlus – ELTL artikkel 267 – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 94 – Eelotsusetaotluse sisu – Siseriiklik norm, mis sunnib eelotsusetaotluse esitanud kohut end taandama põhjusel, et ta avaldas eelotsusetaotluses faktilise ja õigusliku raamistiku kirjeldamisega oma esialgse seisukoha – Euroopa Liidu põhiõiguste harta – Artikli 47 teine lõik ja artikli 48 lõige 1.
Kohtuasi C-614/14.
Euroopa Kohtu otsus (suurkoda), 5.7.2016.
kriminaalasi, milles süüdistatav on Atanas Ognyanov.
Eelotsusetaotlus – ELTL artikkel 267 – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 94 – Eelotsusetaotluse sisu – Siseriiklik norm, mis sunnib eelotsusetaotluse esitanud kohut end taandama põhjusel, et ta avaldas eelotsusetaotluses faktilise ja õigusliku raamistiku kirjeldamisega oma esialgse seisukoha – Euroopa Liidu põhiõiguste harta – Artikli 47 teine lõik ja artikli 48 lõige 1.
Kohtuasi C-614/14.
Court reports – general
Kohtuasi C‑614/14
Kriminaalasi
Atanas Ognyanov’i
süüdistuses
(Sofiyski gradski sad esitatud eelotsusetaotlus)
„Eelotsusetaotlus — ELTL artikkel 267 — Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 94 — Eelotsusetaotluse sisu — Siseriiklik norm, mis sunnib eelotsusetaotluse esitanud kohut end taandama põhjusel, et ta avaldas eelotsusetaotluses faktilise ja õigusliku raamistiku kirjeldamisega oma esialgse seisukoha — Euroopa Liidu põhiõiguste harta — Artikli 47 teine lõik ja artikli 48 lõige 1”
Kokkuvõte – Euroopa Kohtu (suurkoda) 5. juuli 2016. aasta otsus
Eelotsuse küsimused – Euroopa Kohtusse pöördumine – Eelotsusetaotluse sisu – Siseriiklik õigus, mis sunnib eelotsusetaotluse esitanud kohut end taandama põhjusel, et ta avaldas põhikohtuasja faktilised ja õiguslikud asjaolud
(ELTL artikkel 267; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 47 teine lõik ja artikli 48 lõige 1; Euroopa Kohtu kodukord, artikkel 94)
Eelotsuse küsimused – Siseriikliku kohtu pädevus – Vaidluse asjaolude tuvastamine ja hindamine – Esialgse hinnangu muutmine pärast Euroopa Kohtu otsuse kuulutamist – Siseriikliku kohtu kohustus tagada Euroopa Kohtu antud liidu õiguse tõlgenduse täielik õigusmõju
(ELTL artikkel 267)
Euroopa Liidu õigus – Ülimuslikkus – Vastuolus olev siseriiklik õigus – Vastuolus olev siseriiklik õigus – Kehtivate normide automaatne kohaldamata jätmine – Kohustus muuta väljakujunenud kohtupraktikat, mis põhineb liidu õigusega vastuolus oleval siseriikliku õiguse tõlgendusel
(ELTL artikkel 267)
ELTL artiklit 267 ja Euroopa Kohtu kodukorra artiklit 94, koosmõjus Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teise lõigu ja artikli 48 lõikega 1, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus siseriikliku õiguse säte, mida tõlgendatakse nii, et see kohustab eelotsusetaotluse esitanud kohut end menetletavas kohtuasjas taandama seetõttu, et ta esitas eelotsusetaotluses kohtuasja faktilise ja õigusliku raamistiku.
Nimelt esitades eelotsusetaotluses põhikohtuasja faktilise ja õigusliku raamistiku, täidab eelotsusetaotlust esitav kohus lihtsalt ELTL artiklist 267 ja kodukorra artiklist 94 tulenevaid nõudeid. Neid asjaolusid arvestades täidab eelotsusetaotluse esitanud kohus põhikohtuasjaga seotud faktilise ja õigusliku raamistiku eelotsusetaotluses äramärkimisel koostöö nõuet, mis on eelotsusetaotluse esitamise mehhanismi lahutamatu osa, ning see iseenesest ei saa rikkuda harta artikli 47 teises lõigus sätestatud õigust õiglasele kohtulikule arutamisele ega harta artikli 48 lõikega 1 tagatud süütuse põhimõtte austamise õigust. Siseriikliku õigusnormi, mille kohaselt siseriikliku kohtu poolt eelotsusetaotluses kohtuasja faktilise ja õigusliku raamistiku väljatoomine väljendab erapoolikust, võimalik tagajärg on see, et siseriiklik kohus eelistab Euroopa Kohtule eelotsusetaotlust mitte esitada, et vältida kas enda taandamist ja distsiplinaarkaristuse kandmist või vastuvõetamatu eelotsusetaotluse esitamist. Seega rikub see norm ELTL artikliga 267 liikmesriigi kohtutele antud õigusi ja järelikult kahjustab ka eelotsusetaotluste esitamise mehhanismi abil loodud Euroopa Kohtu ja siseriiklike kohtute koostöö tõhusust.
(vt punktid 22, 23, 25 ja 26 ning resolutsiooni punkt 1)
Liidu õigust, sealhulgas ELT artiklit 267 tuleb tõlgendada nii, et see ei nõua ega ka keela seda, et eelotsusetaotluse esitanud kohus kuulab pärast eelotsuse kuulutamist uuesti ära pooled ja teeb uusi menetlustoiminguid, mille tõttu võib ta olla sunnitud muutma eelotsusetaotlusega seoses tuvastatud faktilisi ja õiguslikke asjaolusid, tingimusel, et see kohus tagab Euroopa Liidu Kohtu antud liidu õiguse tõlgenduse täieliku õigusmõju.
(vt punkt 30 ja resolutsiooni punkt 2)
Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus see, et eelotsusetaotluse esitanud kohus kohaldab siseriikliku õiguse sätet, mida selle liikmesriigi kohtupraktikas tõlgendatakse nii, et see kohustab seda kohut end menetletavas kohtuasjas taandama seetõttu, et ta esitas eelotsusetaotluses kohtuasja faktilise ja õigusliku raamistiku, kuna see on liidu õigusega vastuolus. Eelotsusetaotluse esitanud kohtul on nimelt kohustus tagada ELTL artikli 267 täielik õigusmõju, jättes vajaduse korral siseriikliku õigusnormi tõlgenduse omal algatusel kohaldamata, kui see tõlgendus ei ole liidu õigusega kooskõlas.
(vt punktid 36 ja 37 ning resolutsiooni punkt 3)