EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02020R0687-20230503
Commission Delegated Regulation (EU) 2020/687 of 17 December 2019 supplementing Regulation (EU) 2016/429 of the European Parliament and the Council, as regards rules for the prevention and control of certain listed diseases (Text with EEA relevance)Text with EEA relevance
Consolidated text: Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/687, 17. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (EMPs kohaldatav tekst)EMPs kohaldatav tekst
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/687, 17. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (EMPs kohaldatav tekst)EMPs kohaldatav tekst
02020R0687 — ET — 03.05.2023 — 002.001
Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/687, 17. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (ELT L 174 3.6.2020, lk 64) |
Muudetud:
|
|
Euroopa Liidu Teataja |
||
nr |
lehekülg |
kuupäev |
||
L 247 |
50 |
13.7.2021 |
||
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/751, 30. jaanuar 2023, |
L 100 |
7 |
13.4.2023 |
Parandatud:
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/687,
17. detsember 2019,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega
(EMPs kohaldatav tekst)
I OSA
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese ja kohaldamisala
Käesolev määrus täiendab loetellu kantud taudide suhtes kohaldatavaid tauditeadlikkuse, taudiks valmisoleku ja tauditõrje eeskirju, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c.
Need eeskirjad hõlmavad järgmist.
II osa hõlmab peetavaid ja looduslikke maismaaloomi, eelkõige järgmist:
I peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 53, 54, 55, 58 ja 63;
II peatükis sätestatakse täiendavad eeskirjad seoses piirangutsoonide kehtestamisega peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 64 ja 67;
III peatükis sätestatakse täiendavad eeskirjad seoses piirangutsooni taasasustamisega peetavate loomadega A-kategooria taudi esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 63 ja 68;
IV peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad metsloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 70;
V peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad maismaaloomadel esineva B- ja C-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 74 ja 77.
III osa hõlmab peetavaid ja looduslikke veeloomi, eelkõige järgmist:
I peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad veeloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 53, 54, 55, 58 ja 63;
II peatükis sätestatakse täiendavad eeskirjad seoses piirangutsoonide kehtestamisega veeloomadel esineva A-kategooria taudi esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 64 ja 67;
III peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad veeloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 70;
IV peatükis sätestatakse tauditõrjemeetmeid täiendavad eeskirjad veeloomadel esineva B- ja C-kategooria taudi kahtluse ja selle esinemise ametliku kinnitamise korral, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklites 74 ja 77.
IV osas on lõppsätted.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse määruses (EL) 2018/1882 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 ( 1 ) I lisas sätestatud mõistete määratlusi, välja arvatud juhul, kui need määratlused hõlmavad käesoleva artikli teises lõigus määratletud mõisteid.
Lisaks kasutatakse ka järgmisi mõisteid:
„veovahend“ – maantee- või raudteesõiduk, laev või õhusõiduk;
„ööpäevased tibud“ – vähem kui 72 tunni vanused kodulinnud;
„sperma“ – looma või loomade muutmata, töödeldud või lahjendatud ejakulaat;
„ootsüüdid“ – ootidogeneesi haploidsed staadiumid, sealhulgas sekundaarsed ootsüüdid ja munarakud;
„embrüo“ – looma varajane arenemisjärk, mil seda on võimalik siirdada vastuvõtvasse emaslooma;
„värske liha“ – liha, hakkliha ja lihavalmistised, sealhulgas vaakumpakendatud või kontrollitud rõhu all pakendatud, mis ei ole läbinud muud töötlust peale jahutamise, külmutamise või kiirkülmutamise;
„kabilooma rümp“ – tapetud või surmatud kabilooma kogu keha pärast:
„rups“ – muu värske liha kui punktis 7 määratletud rümbaliha, isegi kui see jääb loomulikult ühendatuks rümbaga;
„lihatooted“ – liha töötlemise saadused, sealhulgas töödeldud maod, põied, sooled, sulatatud rasvad, lihaekstraktid ja veretooted, või selliste töödeldud toodete edasise töötlemise saadused, mille lõikepind näitab, et tootel puuduvad värskele lihale iseloomulikud omadused;
„kestad“ – põied ja sooled, mida on pärast puhastamist töödeldud kudede kraapimise, rasvatustamise ja pesemise teel ning mis on soolatud või kuivatatud;
„ternespiim“ – peetava looma piimanäärmetest kuni viis päeva pärast poegimist erituv vedelik, milles on palju antikehi ja mineraalaineid ning mille eritumine eelneb toorpiima tootmisele;
„ternespiimatooted“ – ternespiima töötlemise saadused või selliste töödeldud toodete edasise töötlemise saadused;
„ohutu kaup“ – kaup, mis võib liikuda ilma konkreetselt teatava loetellu kantud taudi vastu suunatud riskimaandamismeetmete võtmiseta olenemata päritoluliikmesriigi või -tsooni staatusest selle taudi suhtes;
„tarneahel“ – integreeritud tootmisahel, millel on loetellu kantud taudide suhtes ühine tervisestaatus ning mis koosneb koostöövõrgust, kuhu kuuluvad pädeva asutuse poolt artikli 45 tähenduses heaks kiidetud spetsialiseerunud ettevõtted, mille vahel loomi tootmistsükli lõpetamiseks veetakse;
„nakatunud tsoon“ – tsoon, milles võib kohaldada peetavate ja metsloomade või toodete veo piiranguid ning muid tauditõrje- ja bioturvameetmeid, et tõkestada A-kategooria taudi levikut taudi esinemise ametliku kinnitamise korral metsloomadel.
Artikkel 3
Kliinilised läbivaatused, proovivõtukord ja diagnostikameetodid
Kui käesoleva määruse kohaselt on A-kategooria taudi esinemise kinnitamiseks või välistamiseks nõutud loomade kliinilist läbivaatust, tagab pädev asutus, et:
loomade valimi moodustamine kliiniliseks läbivaatuseks toimub kooskõlas järgmisega:
maismaaloomade puhul I lisa punktiga A.1 ning
veeloomade puhul XII lisa punktiga 1;
kliiniline läbivaatus hõlmab:
ettevõtte loomatervisestaatuse esialgset üldist hindamist, mis hõlmab kõiki ettevõttes peetavaid loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, ning
punktis a osutatud valimisse võetud loomade individuaalset läbivaatamist.
Kui käesoleva määruse kohaselt on A-kategooria taudi esinemise kinnitamiseks või välistamiseks nõutud laboriuuringuid, tagab pädev asutus et:
loomadelt proovide võtmine laboriuuringu jaoks toimub kooskõlas järgmisega:
maismaaloomade puhul I lisa punktiga A.2 ning
veeloomade puhul XII lisa punkti 1 alapunktidega b, c, d ja e;
laboriuuringute diagnostikameetodid vastavad nõuetele, mis on sätestatud:
maismaaloomade puhul I lisa punktis B ning
veeloomade puhul XII lisa punktiga 2;
proovid saadetakse:
viivitamata ametlikku laborisse, mis on määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 ( 2 ) artikli 37 kohaselt;
maismaaloomade puhul I lisa punkti C ja veeloomade puhul XII lisa punkti 1 alapunkti f kohaselt ning
järgides pädeva asutuse ja labori muid juhtnööre bioturva- ja bioohutustingimuste kohta, et tõkestada A-kategooria taudi tekitajate levikut;
peetavate loomade korral:
koostatakse kõikide ettevõttes peetavate loomade ning nende liikide ja kategooriate loend; kodulindude ja vesiviljelusloomade puhul võib loomade arv olla ligikaudne, ning
registreeritakse iga sellise loetellu kantud liikidesse kuuluva looma identifitseerimismärk, kellelt proov võeti, või kodulindude ja vesiviljelusloomade korral partii number.
Artikkel 4
Situatsiooniplaanid
Pädev asutus rakendab käesolevas määruses sätestatud meetmeid määruse (EL) 2016/429 artiklis 43 osutatud situatsiooniplaani kohaselt.
II OSA
MAISMAALOOMAD
I PEATÜKK
Tauditõrjemeetmed peetavatel maismaaloomadel esinevate A-kategooria taudide korral
Artikkel 5
Ettevõtjate kohustused ettevõttes peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral
Peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral võtavad ettevõtjad järgmised tauditõrjemeetmed, et tõkestada A-kategooria taudi levikut nende vastutusel olevatelt tabandunud loomadelt ja nende vastutusalasse kuuluvatest ettevõtetest teistele, tabandumata loomadele või inimestele, kuni pädev asutus välistab A-kategooria taudi esinemise:
isoleerivad kõik A-kategooria taudi kahtlusega loomad;
hoiavad tehniliste ja praktiliste võimaluste piires sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu, ning iga toote, materjali või aine, mis on tõenäoliselt A-kategooria taudiga saastunud ja võib seda tõenäoliselt levitada, isoleeritult ning putukate ja näriliste, loetellu kandmata liikidesse kuuluvate peetavate loomade ja metsloomade eest kaitstult;
rakendavad asjakohaseid täiendavaid bioturvameetmeid, et vältida A-kategooria taudi leviku riski;
peatavad loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kõik veod ettevõttest välja või ettevõttesse;
hoiavad ära loetellu kandmata liikidesse kuuluvate loomade, toodete, materjalide, ainete, isikute ja veovahendite mitteolulise liikumise ettevõttest välja või ettevõttesse;
tagavad ettevõtte tootmis-, tervise- ja jälgitavusandmete ajakohastamise;
esitavad pädevale asutusele tema nõudmisel asjakohase teabe A-kategooria taudi kohta ning
järgivad pädeva asutuse juhtnööre A-kategooria taudi tõrje kohta vastavalt määrusele (EL) 2016/429 ja käesolevale määrusele.
Artikkel 6
Pädeva asutuse poolne uurimine ettevõttes peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral
Lõikes 1 osutatud uurimise käigus tagab pädev asutus, et veterinaarjärelevalve ametnikud teevad vähemalt järgmist:
ettevõttes olevate loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kliinilised läbivaatused ning
proovide võtmine laboriuuringute jaoks.
Artikkel 7
Esialgsed piiravad ja bioturvameetmed ettevõttes peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral
A-kategooria taudi kahtluse korral ettevõttes võtab pädev asutus ettevõtte ametliku järelevalve alla ja kehtestab viivitamata järgmised esialgsed piiravad ja bioturvameetmed, et tõkestada A-kategooria taudi levikut tabandunud loomadelt ja ettevõttest teistele, tabandumata loomadele või inimestele:
loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade ettevõttesse ja ettevõttest välja liikumise keeld;
loetellu kandmata liikidesse kuuluvate peetavate loomade ettevõttesse ja ettevõttest välja liikumise keeld;
iga tõenäoliselt A-kategooria taudiga saastunud või seda tõenäoliselt levitava toote, materjali või aine ettevõttest välja liikumise keeld;
loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade isoleerimine ja kaitse metsloomade, loetellu kandmata liikidesse kuuluvate loomade ning vajaduse korral putukate ja näriliste eest;
loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade surmamise keeld, kui pädev asutus ei ole selleks luba andnud, ning
toodete, materjalide, ainete, isikute ja veovahendite ettevõtetesse mitteolulise liikumise keeld.
Erandina lõike 1 punktidest a, b ja c võib pädev asutus lubada loomade ja toodete liikumist A-kategooria taudi kahtlusega ettevõttest välja, kui riskihindamine on tehtud ja tingimusel et:
loomade ja toodete liikumine vastab kõikidele taudi leviku vältimiseks vajalikele tingimustele ja bioturvameetmetele;
sihtettevõttes ei ole teisi loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi ning
sihtettevõte ei ole tapamaja.
Artikkel 8
Loend ja andmete analüüs ettevõttes peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral
A-kategooria taudi kahtluse korral annab pädev asutus korralduse ja kontrollib, et A-kategooria taudi kahtlusega ettevõtete käitajad koostavad viivitamata ja hoiavad ajakohasena loendi, mis sisaldab järgmist:
ettevõttes peetavate loomade liigid, kategooriad ja arv; kodulindude puhul võib loomade arv olla ligikaudne;
individuaalne identifitseerimisnumber kõigi sellistesse liikidesse kuuluvate loomade korral, kelle puhul on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 ( 3 ) kohaselt individuaalne identifitseerimine kohustuslik.
nende loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade liigid, kategooriad ja arv, kes on ettevõttes sündinud, surnud, olnud A-kategooria taudi tunnustega või tõenäoliselt sellesse nakatunud või sellega saastunud;
iga ettevõttes leiduv toode, materjal või aine, mis on tõenäoliselt asjakohase A-kategooria taudiga saastunud või võib seda levitada, ning
kui see on asjakohane, siis kõik kohad, mis tõenäoliselt võimaldavad asjakohase A-kategooria taudi siirutajate ellujäämist ettevõttes.
Määruse (EL) 2016/429 artiklis 57 osutatud epidemioloogilise uuringu raames analüüsib pädev asutus vähemalt järgmisi A-kategooria taudi kahtlusega ettevõtte andmeid:
lõikes 1 osutatud loend;
loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade päritolu andmed ning ettevõttesse saabumise ja sealt lahkumise kuupäev;
muude asjakohaste vedude sihtkoha andmed ning ettevõttesse saabumise ja sealt lahkumise kuupäev;
tootmisandmed ning
ettevõttesse tehtud kontrollkäikude andmed, kui need on kättesaadavad.
Artikkel 9
Ajutised piirangutsoonid ettevõttes peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral
Ettevõttes peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral võib pädev asutus kehtestada ajutise piirangutsooni, võttes arvesse järgmisi asjaolusid:
ettevõtte asukoht loetellu kantud liikidesse kuuluvate A-kategooria taudi kahtlusega peetavate loomade suure tihedusega piirkonnas;
loetellu kantud liikidesse kuuluvate A-kategooria taudi kahtlusega peetavate loomadega kokku puutuvate loomade või isikute liikumine;
A-kategooria taudi esinemise kohta artikli 11 kohase kinnituse saamise viibimine;
ebapiisav teave kahtlustatava A-kategooria taudi võimaliku päritolu ja sissetoomisteede kohta ning
taudiprofiil, eelkõige taudi edasikandumise teed ja kiirus ning taudi püsimajäämine loomapopulatsioonis.
Artikkel 10
Meetmed, mida tuleb kohaldada A-kategooria taudi kahtluse korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites
Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõigete 1, 3 ja 4 kohase A-kategooria taudi kahtluse korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites, kohaldab pädev asutus:
artiklite 5–9 asjakohaseid sätteid ning
vajaduse korral täiendavaid meetmeid, mida on kohandatud konkreetse olukorraga, et tõkestada A-kategooria taudi levikut tabandumata loomadele või inimestele.
Artikkel 11
A-kategooria taudi esinemise ametlik kinnitamine peetavatel maismaaloomadel
Pädev asutus kinnitab A-kategooria taudi puhangu peetavatel maismaaloomadel ametlikult, kui juhtum leiab kinnitust delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt.
Artikkel 12
Tauditõrjemeetmed ettevõttes peetavatel loomadel esineva A-kategooria taudi puhangu ametlikul kinnitamisel
Kui A-kategooria taudi puhang ettevõttes on saanud artikli 11 kohase ametliku kinnituse, annab pädev asutus korralduse kohaldada peale artiklis 7 sätestatud meetmete veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all viivitamata järgmisi tauditõrjemeetmeid:
kõik tabandunud ettevõttes peetavad loetellu kantud liikidesse kuuluvad loomad surmatakse niipea kui võimalik ettevõttes kohapeal sellisel viisil, et surmamise ajal ja järel välditakse asjakohase A-kategooria taudi tekitaja levimise riski;
võetakse kõik asjakohased ja vajalikud bioturvameetmed, et vältida A-kategooria taudi võimalikku levimist tabandumata peetavatele või metsloomadele või inimestele;
surnud või käesoleva lõike punkti a kohaselt surmatud loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade korjused või nende osad kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt;
kõik ettevõttes olevad potentsiaalselt saastunud tooted, materjalid ja ained isoleeritakse, kuni:
need kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt, kui tegemist on loomsete kõrvalsaadustega (sh need, mis on saadud surmamise tulemusel, ning loomsed saadused ja loomne paljundusmaterjal);
lõpetatakse artikli 15 kohaste puhastus- ja desinfitseerimismeetmete rakendamine, kui tegemist on puhastamiseks ja desinfitseerimiseks sobilike muude materjalide ja ainetega;
kõrvaldamine lõpetatakse veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all, kui tegemist on sööda ning muude puhastamiseks ja desinfitseerimiseks sobimatute materjalidega.
Pädev asutus annab korralduse ja teeb järelevalvet, et:
lõike 1 punktis c ja lõike 1 punkti d alapunktis i osutatud loomsete kõrvalsaaduste vedu tabandunud ettevõttest vastab määrusele (EÜ) nr 1069/2009;
lõike 1 punkti d alapunktis iii osutatud materjalide või ainete vedu tabandunud ettevõttest vastab tema juhtnööridele bioturva- ja bioohutustingimuste kohta, et tõkestada A-kategooria taudi tekitaja levikut.
Erandina lõike 1 punktist a võib pädev asutus pärast riskihindamist ja võttes arvesse muude riskimaandamismeetmete kohaldamise võimalust otsustada:
anda korralduse surmata loetellu kantud liikidesse kuuluvad peetavad loomad lähimas sobivas kohas sellisel viisil, et surmamise ja veo ajal välditakse A-kategooria taudi levimise riski, või
lükata loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade surmamine edasi, tingimusel et nende loomade suhtes kohaldatakse erakorralist vaktsineerimist, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2016/429 artiklis 69.
Artikkel 13
Konkreetsed erandid artikli 12 lõike 1 punktist a
A-kategooria taudi puhangu korral ettevõttes, kus loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi peetakse kahes või enamas epidemioloogilises üksuses, võib pädev asutus teha pärast riskihindamist ja vajaduse korral laboriuuringute soodsaid tulemusi artikli 12 lõike 1 punktist a erandi epidemioloogilistele üksustele, kus haiguse esinemine ei ole kinnitust leidnud, tingimusel et:
määruse (EL) 2016/429 artiklis 57 osutatud epidemioloogilise uuringu käigus ei ole ilmnenud epidemioloogilist seost nende epidemioloogiliste üksuste vahel, kus A-kategooria taud on kinnitust leidnud, ja nende epidemioloogiliste üksuste vahel, kus taud ei ole kinnitust leidnud, et kahtlustada A-kategooria taudi levikut nende vahel, ning
pädev asutus on kindlaks teinud, et vähemalt järelevalveperioodil, mis on II lisas asjaomase taudi suhtes sätestatud, enne A-kategooria taudi kinnitamist, hoiti epidemioloogilisi üksusi, milles taud ei ole kinnitust leidnud, täiesti eraldi ja nendega tegelesid teised töötajad.
Pädev asutus võib teha järgmistele loomade kategooriatele artikli 12 lõike 1 punktist a erandi, kui lõike 3 tingimused on täidetud:
kinnises ettevõttes peetavad loomad;
teaduslikel eesmärkidel või kaitstud või ohustatud liikide säilitamisega seotud eesmärkidel peetavad loomad;
eelnevalt ametlikult haruldase tõuna registreeritud loomad ning
nõuetekohaselt põhjendatud suure geneetilise, kultuurilise või haridusliku väärtusega loomad.
Pädev asutus tagab, et lõikes 2 sätestatud erandi tegemisel on täidetud järgmised tingimused:
pädev asutus on hinnanud sellise erandi tegemise mõju, eelkõige mõju asjaomase liikmesriigi ja naaberriikide loomatervisestaatusele, ja selle hindamise tulemused näitavad, et loomatervisestaatus ei ole ohus;
kohaldatakse asjakohaseid bioturvameetmeid, et vältida A-kategooria taudi leviku riski tabandumata peetavatele loomadele või metsloomadele või inimestele, võttes arvesse:
taudiprofiili ning
tabandunud loomaliiki;
loomade suhtes kohaldatakse asjakohast isoleerimist ja kliinilist järelevalvet, sealhulgas laboriuuringuid, kuni pädev asutus saab tagada, et loomad ei kujuta endast riski A-kategooria taudi levitajana.
Artikkel 14
Täiendavad tauditõrjemeetmed ettevõttes peetavatel maismaaloomadel esineva A-kategooria taudi puhangu korral
Artikkel 15
Esialgne puhastamine ja desinfitseerimine ning putuka- ja närilisetõrje tabandunud ettevõttes
Lõikes 1 osutatud esialgne puhastamine, desinfitseerimine ja tõrje tehakse
IV lisa punktides A ja B kindlaks määratud menetluste kohaselt, kasutades sobivaid biotsiide, et tagada asjakohase A-kategooria taudi tekitaja hävitamine, ning
asjakohaselt dokumenteeritult.
Artikkel 16
Esialgse puhastamise ja desinfitseerimise ning siirutajate tõrjega seotud erandid ja erieeskirjad
Pädev asutus võib teha artiklis 15 sätestatud puhastamise ja desinfitseerimise ning putuka- ja närilisetõrje nõudest erandi järgmise puhul:
tabandunud ettevõttega epidemioloogiliselt seotud karjamaad erimenetluste korral, mis tagavad asjaomase A-kategooria taudi tekitaja tõhusa inaktiveerimise, võttes arvesse taudiprofiili, ettevõtte tüüpi ja ilmastikutingimusi, ning
tabandunud ettevõttest pärit sõnnik, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu, erimenetluste korral, mis tagavad asjakohase A-kategooria taudi tekitaja tõhusa inaktiveerimise teaduslike tõendite kohaselt.
Artikkel 17
Epidemioloogiliselt seotud ettevõtete ja muude asjakohaste kohtade, sealhulgas veovahendite identifitseerimine
Määruse (EL) 2016/429 artiklis 57 osutatud epidemioloogilise uuringu raames ja kõikide epidemioloogiliselt seotud ettevõtete ja muude asjakohaste kohtade, sealhulgas veovahendite identifitseerimiseks teeb pädev asutus kindlaks, kust on pärit kõik A-kategooria taudi puhangu kinnitusega ettevõttes viibivad peetavad loomad ning asjakohast A-kategooria taudi tõenäoliselt levitavad tooted, materjalid, ained, veovahendid ja inimesed, sealhulgas:
need, mida lähetatakse ettevõttesse ja ettevõttest välja, ning
need, mis on ettevõttega kokku puutunud.
Artikkel 18
Meetmed, mida tuleb kohaldada epidemioloogiliselt seotud ettevõtetes ja muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites
Kui artikli 17 lõikes 1 ette nähtud päritolu kindlakstegemine näitab, et loetellu kantud liikidesse kuuluvad loomad lähetati selle artikli lõikes 2 osutatud perioodil tabandunud ettevõttest või tabandunud ettevõttesse, siis pädev asutus:
korraldab uurimisi ning kehtestab veo siht- või päritoluettevõtetes piiravaid ja bioturvameetmeid vastavalt artiklitele 6, 7 ja 8 või
laiendab artiklis 12 ette nähtud meetmeid viivitamata veo päritolu- või sihtettevõttele, kui on epidemioloogilisi tõendeid taudi levimise kohta sellesse ettevõttesse, sellest ettevõttest või selle ettevõtte kaudu.
Artikkel 19
Meetmed, mida tuleb kohaldada päritolu kindlakstegemise käigus identifitseeritud toodete suhtes
Pädev asutus annab korralduse käidelda, töödelda või kõrvaldada artiklis 17 osutatud päritolu kindlakstegemise käigus identifitseeritud tooted ja teeb selle üle järelevalvet vähemalt kuni:
esimese toidutöötlemisettevõtteni, kui tegemist on loomsete saadustega;
haudejaamani või ettevõtteni, kuhu munad koorumiseks saadeti, kui tegemist on veel koorumata haudemunadega, ning
esimese töötlemisettevõtteni, kui tegemist on loomsete kõrvalsaaduste, välja arvatud sõnnikuga, või
ladustamiskohani, kui tegemist on sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanuga.
Artikkel 20
Meetmed, mida tuleb kohaldada A-kategooria taudi puhangu ametliku kinnitamise korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, piirpunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites
Taudipuhangu artikli 11 kohase ametliku kinnitamise korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites, kohaldab pädev asutus:
artiklite 12–19 asjakohaseid sätteid ning
vajaduse korral täiendavaid meetmeid, mida on kohandatud konkreetse olukorraga, et tõkestada A-kategooria taudi levikut tabandunud loomadelt ning tabandunud ettevõtetest ja kohtadest teistele, tabandumata loomadele või inimestele.
II PEATÜKK
Piirangutsoonides rakendatavad peetavatel maismaaloomadel esinevate A-kategooria taudide tõrje meetmed
Artikkel 21
Piirangutsooni kehtestamine
A-kategooria taudi puhangu korral ettevõttes, toidu- ja söödakäitlemisettevõttes, loomseid kõrvalsaadusi käitlevas ettevõttes või muus kohas, sealhulgas veovahendis, kehtestab pädev asutus tabandunud ettevõtte või koha ümber viivitamata piirangutsooni, mis koosneb järgmisest:
kaitsetsoon, mis põhineb puhangukohast lähtuval miinimumraadiusel, mis on asjaomase A-kategooria taudi jaoks kindlaks määratud V lisas;
järelevalvetsoon, mis põhineb puhangukohast lähtuval miinimumraadiusel, mis on asjaomase A-kategooria taudi jaoks kindlaks määratud V lisas, ning
vajaduse korral määruse (EL) 2016/429 artikli 64 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide põhjal täiendavad piirangutsoonid kaitse- ja järelevalvetsooni ümber või naabruses, kui pädev asutus kohaldab järelevalvetsooni suhtes samu käesoleva peatüki 3. jaos sätestatud meetmeid.
Erandina lõikest 1 võib pädev asutus pärast riskihindamist, milles võetakse arvesse taudiprofiili, otsustada, et piirangutsoon jäetakse kehtestamata, kui A-kategooria taudi puhang tekib järgmistes kohtades:
artikli 13 lõikes 2 osutatud loomi pidavad ettevõtted;
haudejaamad;
toidu- ja söödakäitlemisettevõtted, piiripunktid, loomseid kõrvalsaadusi käitlevad ettevõtted;
veovahendid;
kohad, kus toimub loomade kogumine, ajutine näitus või veterinaarabi osutamine; ning
muud kohtad, mis ei ole ettevõtted, ning
ettevõtted, kus kasvatatakse kuni 50 tehistingimustes peetavat lindu, tingimusel et neil ei ole otsest ega kaudset kokkupuudet kodulinnukasvatusettevõtete ega teiste tehistingimustes peetavaid linde kasvatavate ettevõtetega.
Artikkel 22
Piirangutsoonis kohaldatavad meetmed
Pädev asutus annab korralduse ja valvab selle järele, et loetellu kantud liikidesse kuuluvate surnud mets- ja peetavate loomade tervete korjuste või nende osade kõik liikumised piirangutsoonist välja toimuksid määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaseks töötlemiseks või kõrvaldamiseks selleks otstarbeks heaks kiidetud ettevõttes:
liikmesriigi territooriumil või
teises liikmesriigis vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõigetele 1 ja 3, kui surnud loomade terveid korjuseid või nende osi ei ole võimalik heakskiidetud ettevõttes töödelda või kõrvaldada selle liikmesriigi territooriumil, kus puhang tekkis.
Pädev asutus kehtestab loomade ja toodete veole läbi piirangutsooni eritingimused, et oleks tagatud selle toimumine:
piirangutsoonis peatumata või maha laadimata;
eelistades suuri maanteid või põhiraudteid ning
vältides loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavate ettevõtete lähedust.
Artikkel 23
Erandid piirangutsoonis kohaldatavatest meetmetest
Pädev asutus võib pärast riskihindamist teha käesoleva peatüki piirangutsoonides kohaldatavaid meetmeid käsitlevatest sätetest vajalikus ulatuses erandeid:
artikli 21 lõike 1 punktis c osutatud täiendavates piirangutsoonides;
kui pädev asutus otsustab kehtestada piirangutsooni juhul, kui A-kategooria taudi puhang tekib artikli 21 lõikes 3 osutatud ettevõtetes ja kohtades;
kui puhang tekib ettevõttes, kus on kuni 50 tehistingimustes peetavat lindu, või
artikli 21 lõikes 3 osutatud ettevõtetes ja kohtades, mis asuvad piirangutsoonis.
Artikkel 24
Nõuded loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade ja neist saadud toodete veovahenditele
Pädev asutus tagab, et veovahendid, mida kasutatakse loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade ja neist saadud toodete veoks piirangutsoonis, piirangutsoonist välja ja piirangutsooni kaudu, on:
konstrueeritud ja hooldatud nii, et välditakse loomade, toodete või loomatervist ohustavate esemete lekkimist või väljapääsu;
puhastatud ja desinfitseeritud kohe pärast iga loomade, toodete või loomatervist ohustavate esemete vedu ning vajaduse korral hiljem uuesti desinfitseeritud ja igal juhul enne loomade või toodete uut laadimist kuivatatud või kuivada lastud ning
kui see on asjakohane, on nende suhtes enne vedu kohaldatud putuka- ja närilisetõrjemeetmeid.
Lõikes 1 osutatud veovahendite puhastamine ja desinfitseerimine toimub:
pädeva asutuse juhtnööride või kehtestatud menetluste kohaselt, kasutades sobivaid biotsiide, et tagada asjakohase A-kategooria taudi tekitaja hävitamine, ning
asjakohaselt dokumenteeritult.
Artikkel 25
Meetmed, mida tuleb kohaldada kaitsetsooni ettevõtetes, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi
Pädev asutus annab viivitamata korralduse, et kaitsetsooni ettevõtetes, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, välja arvatud ettevõttes, kus leidis kinnitust A-kategooria taudi esinemine, kohaldataks järgmisi meetmeid:
loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade pidamine eraldi metsloomadest ja loetellu kandmata liikidesse kuuluvatest loomadest;
täiendava järelevalve rakendamine, et teha kindlaks A-kategooria taudi edasine levik ettevõtetesse, sealhulgas suurenenud haigestumus või suremus või tootmisnäitajate märkimisväärne halvenemine; sellisest suurenemisest või halvenemisest teatatakse viivitamata pädevale asutusele;
kui see on asjakohane, asjakohaste meetmete rakendamine putuka- ja närilise- ning muude siirutajate tõrjeks ettevõttes ja selle ümber;
asjakohaste desinfitseerimisvahendite kasutamine ettevõtte sisse- ja väljapääsude juures;
asjakohaste bioturvanõuete kohaldamine kõikide isikute suhtes, kes puutuvad kokku ettevõttesse sisenevate või sealt väljuvate loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomadega, ning veovahendite suhtes, et vältida asjakohase A-kategooria taudi leviku riski;
kõikide ettevõtet külastavate isikute registri pidamine ja ajakohastamine, et hõlbustada taudijärelevalvet ja -tõrjet, ning teha see pädevale asutusele tema nõudmisel kättesaadavaks;
loetellu kantud liikidesse kuuluvate surnud või surmatud peetavate loomade tervete korjuste või nende osade kõrvaldamine artikli 22 lõike 3 kohaselt.
Artikkel 26
Veterinaarjärelevalve ametnike kontrollkäigud kaitsetsooni ettevõtetesse
Lõikes 1 osutatud kontrollkäikude käigus teevad veterinaarjärelevalve ametnikud vähemalt järgmist:
dokumentide kontroll, sealhulgas tootmis-, tervise- ja jälgitavusandmete analüüs;
asjaomase A-kategooria taudi sissetoomise või levimise vältimiseks artikli 25 kohaselt kohaldatavate meetmete rakendamise kontroll;
loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kliiniline läbivaatus ning
vajaduse korral loomadelt laboriuuringute jaoks proovide võtmine, et asjaomase A-kategooria taudi esinemine kinnitada või välistada.
Artikkel 27
Loomade, toodete ja muude materjalidega seotud tegevuste, sealhulgas kaitsetsoonis, kaitsetsoonist välja või kaitsetsooni liikumise keelud
Pädev asutus võib laiendada lõikes 1 ette nähtud keelde:
loetellu kandmata liikidesse kuuluvatele loomadele ja sellistelt loomadelt saadud toodetele ning
muudele tegevustele, sealhulgas liikumistele, peale nende, mis on kindlaks määratud VI lisas.
Lõigetes 1 ja 2 sätestatud keeldudest on vabastatud järgmised tooted:
loomsed saadused, mida peetakse asjaomase taudi puhul VII lisa kohaselt ohututeks kaupadeks;
loomsed saadused, mida on vastavalt VII lisale asjakohaselt töödeldud;
tõenäoliselt taudi levitavad tooted või muud materjalid, mis on saadud või toodetud enne II lisas asjaomase taudi suhtes kindlaks määratud järelevalveperioodi, mida arvutatakse tagasiulatuvalt alates kahtlusest teatamise kuupäevast;
kaitsetsoonis toodetud tooted, mis on saadud loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt peetavatelt loomadelt:
keda peeti väljaspool kaitsetsooni;
keda peeti ja kes tapeti väljaspool kaitsetsooni või
keda peeti väljaspool kaitsetsooni ja kes tapeti kaitsetsoonis;
loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted.
Lõigetes 1 ja 2 sätestatud keelde kohaldatakse lõikes 3 osutatud toodete suhtes, kui:
tooted ei olnud tootmisprotsessi, ladustamise ja veo ajal selgelt eraldatud toodetest, mida ei tohi käesoleva määruse kohaselt piirangutsoonist välja saata, või
pädeval asutusel on epidemioloogilisi tõendeid taudi leviku kohta neile toodetele, neilt toodetelt või nende toodete kaudu.
Artikkel 28
Kaitsetsoonis kehtivatest keeldudest erandite tegemise üldtingimused
Enne loa andmist hindab pädev asutus sellest loa andmisest tulenevaid riske ja hindamine peab näitama, et A-kategooria taudi leviku risk on väga väike.
Kõik lubatud veod peavad toimuma:
ainult mööda määratud marsruute,
eelistades suuri maanteid või põhiraudteid,
vältides loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavate ettevõtete lähedust ning
mahalaadimise või peatumiseta kuni sihtettevõttes toimuva mahalaadimiseni.
Loomade kaitsetsoonist välja vedamise lubamisel tagab pädev asutus, et sellise veoga ei kaasne A-kategooria taudi leviku riski, tuginedes:
ettevõttes peetavate loomade, sealhulgas veetavate loomade kliinilisele läbivaatusele, mille tulemused on olnud soodsad;
vajaduse korral ettevõttes peetavate loomade, sealhulgas veetavate loomade laboriuuringule, mille tulemused on olnud soodsad, ning
artiklis 26 osutatud kontrollkäikude tulemustele.
Toodete kaitsetsoonist välja vedamise lubamisel annab pädev asutus korralduse ja valvab selle järele, et:
tooted olid kogu tootmisprotsessi ja ladustamise ajal selgelt eraldatud toodetest, mida ei tohi käesoleva määruse kohaselt piirangutsoonist välja saata, ning
tooteid ei veeta koos toodetega, mida ei tohi käesoleva määruse kohaselt piirangutsoonist välja saata.
Artikkel 29
Eritingimused loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade tapamajja veo lubamiseks kaitsetsoonis
Pädev asutus võib lubada loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedu kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest tapamajja, mis asub:
kaitsetsoonis päritoluettevõttele võimalikult lähedal;
järelevalvetsoonis, kui loomi ei ole võimalik tappa kaitsetsoonis, või
järelevalvetsoonile võimalikult lähedal, kui loomi ei ole võimalik tappa piirangutsoonis.
Pädev asutus annab lõikes 1 ettenähtud lube ainult järgmistel tingimustel:
veovahend tuleb laadimisel lähetuskoha pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all pitseerida;
tapamaja pädev asutus:
saab tapamaja käitajalt loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade saabumise kohta eelnevalt teavet;
kinnitab A-kategooria taudi tunnuste puudumist tapaeelse ja tapajärgse kontrolli ajal;
valvab selle järele, et tapamaja käitaja oleks kehtestanud tõhusad menetlused tagamaks, et kaitsetsoonist pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi peetakse eraldi ja tapetakse sellistest loomadest eraldi või eri aegadel, eelistatavalt saabumistööpäeva lõpus;
kinnitab loomade tapmist loomade päritoluettevõtte pädevale asutusele;
valvab selle järele, et tapamaja käitaja puhastaks ja desinfitseeriks hooned, kus loomi on peetud ja tapetud, ning et puhastamine ja desinfitseerimine lõpetataks enne, kui teisi loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi neis hoonetes peetakse või tapetakse, ning
valvab selle järele, et sellistelt loomadelt liha saamine vastaks artiklis 33 sätestatud tingimustele.
Pädev asutus võib lubada loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedamist väljaspool kaitsetsooni asuvatest ettevõtetest kaitsetsoonis asuvasse tapamajja, kui:
loomi peetakse teistest kaitsetsoonist pärit loomadest eraldi ja tapetakse neist loomadest eraldi või eri ajal;
saadud värsket liha lõigatakse, veetakse ja ladustatakse kaitsetsoonist pärit loomadelt saadud värskest lihast eraldi ning
artiklis 24 osutatud veovahendite puhastamine ja desinfitseerimine toimub pärast loomade mahalaadimist ametliku järelevalve all.
Esimeses lõigus osutatud loomsete kõrvalsaaduste veol muus liikmesriigis asuvasse ettevõttesse annavad sihtliikmesriik ja läbitavad liikmesriigid selliseks lähetamiseks loa ja sihtliikmesriigi pädev asutus annab loa nende loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks ja kasutamiseks 3. kategooria materjalina vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009.
Artikkel 30
Eritingimused kodulindude teatavate vedude lubamiseks kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest
Pädev asutus võib lubada ööpäevaste tibude vedamist kaitsetsoonis asuvast ettevõttest samas liikmesriigis, kuid võimaluse korral väljaspool piirangutsooni asuvasse ettevõttesse, tingimusel et:
piirangutsoonist pärit munadest koorunud ööpäevaste tibude korral:
veovahend pitseeritakse laadimisel pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all;
sihtettevõte võetakse pärast loomade saabumist veterinaarjärelevalve ametnike ametliku järelevalve alla ning
piirangutsoonist välja viimise korral jäävad kodulinnud sihtettevõttesse vähemalt 21 päevaks;
väljastpoolt piirangutsooni pärit munadest koorunud ööpäevaste tibude korral saab lähte-haudejaam tagada, et need munad ei ole kokku puutunud omavahel ega muude haudemunade või piirangutsoonist pärit ööpäevaste tibudega.
Pädev asutus võib lubada noorkanade vedamist kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest samas liikmesriigis ja võimaluse korral piirangutsoonis asuvatesse ettevõtetesse, tingimusel et:
sihtettevõttes või sihtkohaks olevas epidemioloogilises üksuses ei ole teisi loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi;
veovahend pitseeritakse laadimisel pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all;
sihtettevõte võetakse pärast loomade saabumist veterinaarjärelevalve ametnike ametliku järelevalve alla ning
piirangutsoonist välja viimise korral jäävad loomad sihtettevõttesse vähemalt 21 päevaks.
Artikkel 31
Eritingimused haudemunade teatavate vedude lubamiseks kaitsetsoonis
Pädev asutus võib lubada haudemunade vedamist:
kaitsetsoonis asuvast ettevõttest samas liikmesriigis asuvasse haudejaama või
samas liikmesriigis asuvast ettevõttest kaitsetsoonis asuvasse haudejaama.
Lõike 1 punktiga a ette nähtud luba antakse järgmistel tingimustel:
vanemkarjad, kellelt haudemunad on saadud, on läbinud kliinilise läbivaatuse ja neilt on võetud laboriuuringu jaoks proovid ning tulemused on olnud soodsad;
haudemune ja nende pakendit desinfitseeritakse enne lähetamist ja haudemunade päritolu on võimalik kindlaks teha ning
haudemune tuleb vedada veovahendites, mille pädev asutus on pitseerinud.
Pädev asutus võib lubada haudemunade vedamist kaitsetsoonis asuvast ettevõttest samas liikmesriigis asuvasse ettevõttesse ettevõttesiseseks koorumiseks, kui:
vanemkarjad, kellelt haudemunad on saadud, on läbinud kliinilise läbivaatuse ja neilt on võetud laboriuuringu jaoks proovid ning tulemused on olnud soodsad;
sihtettevõte võetakse ametliku järelevalve alla 21 päevaks pärast munade koorumist;
kodulinnud peavad jääma punktis b osutatud ajavahemikul sihtettevõttesse ning
lõike 2 punktides b ja c osutatud nõuded on täidetud.
Artikkel 32
Eritingimused sperma veo lubamiseks kaitsetsoonis asuvatest heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest
Pädev asutus võib lubada kaitsetsoonis asuvates heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetes, välja arvatud haudejaamades, peetavatelt loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt pärast tabandunud ettevõtte varaseima nakatumise eeldatavat kuupäeva kogutud sperma vedamist, kui on täidetud järgmised tingimused:
kõik A-kategooria taudiga seotud tauditõrjemeetmed on kaitsetsoonis artikli 39 kohaselt tühistatud;
kõikidele seemendusjaamas viibivatele loetellu kantud liikidesse kuuluvatele peetavatele loomadele on tehtud kliiniline läbivaatus ja neilt on võetud proovid laboriuuringute jaoks, et välistada A-kategooria taudi esinemine seemendusjaamas, ning
doonorloomale on tehtud laboriuuring prooviga, mis ei ole võetud varem kui seitse päeva pärast II lisas asjaomase taudi suhtes kindlaks määratud järelevalveperioodi, mida arvutatakse alates sperma kogumise kuupäevast, ja tulemused on olnud soodsad.
Artikkel 33
Eritingimused loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt saadud värske liha ja toorpiima vedamise lubamiseks kaitsetsooni ettevõtetest
Pädev asutus võib lubada kaitsetsoonis asuvates ettevõtetes peetavatelt loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt saadud värske liha ja toorpiima vedamist, kui:
need veetakse töötlemisettevõttesse, kus need läbivad ühe VII lisas sätestatud asjakohastest riske maandavatest töötlustest, või
värske kodulinnuliha korral:
see on alates tapamajas saamisest märgistatud IX lisa punkti 1 kohaselt ning
see ei ole ette nähtud teise liikmesriiki viimiseks.
Pädev asutus tagab, et vedu lõike 1 punktis a osutatud töötlemisettevõttesse vastab järgmistele tingimustele:
värske liha tuleb tapamajas pärast tapajärgset kontrolli märgistada IX lisa punkti 2 kohaselt ja peab sellist märgistust kandma kuni töötlemiseni;
värske liha ja toorpiima vedu päritoluettevõttest töötlemisettevõttesse peab toimuma suletud mahutites ning
töötlemisettevõte peab asuma samas piirangutsoonis või piirangutsoonile võimalikult lähedal ning tegutsema veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all.
Artikkel 34
Eritingimused inimtoiduks ettenähtud munade veo lubamiseks kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest
Pädev asutus võib lubada inimtoiduks ettenähtud munade vedamist kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest järgmistesse samas liikmesriigis asuvatesse sihtkohtadesse:
pakkimiskeskusesse, tingimusel et need pakendatakse:
ühekorrapakendisse või
pakendisse, mida saab puhastada ja desinfitseerida nii, et see hävitab asjaomase A-kategooria taudi tekitaja;
munatoodete valmistamise ettevõttesse, nagu see on sätestatud määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa X jao II peatükis, et neid käideldaks ja töödeldaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 852/2004 ( 4 ) II lisa XI peatüki kohaselt.
Artikkel 35
Eritingimused sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu vedamise lubamiseks kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest prügilasse
Pädev asutus võib lubada sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu vedamist kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest samas liikmesriigis asuvasse määratud prügilasse kõrvaldamise eesmärgil ainult pärast määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 13 punkti c kohast töötlemist.
Artikkel 36
Eritingimused taimsete söödamaterjalide ja põhu kaitsetsoonist välja viimise lubamiseks
Pädev asutus võib lubada kaitsetsoonis toodetud taimsete söödamaterjalide ja põhu vedamist, tingimusel et:
need toodeti kohtades, kus ei peeta loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi;
need toodeti söödatöötlemisettevõtetes, kus ei peeta loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, ja taimne tooraine on pärit:
punktis a osutatud kohtadest või
väljastpoolt kaitsetsooni;
need on ette nähtud kaitsesoonis kasutamiseks või
need on läbinud vähemalt ühe riski maandava töötluse vastavalt VIII lisale.
Artikkel 37
Eritingimused loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade ja toodete heakskiidetud loomseid kõrvalsaadusi käitlevasse ettevõttesse vedamise lubamiseks
Pädev asutus võib lubada loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedamist kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks või kõrvaldamiseks heakskiidetud ettevõttesse, kus:
peetavad loomad viivitamata surmatakse ning
selle tulemusel tekkivad loomsed kõrvalsaadused kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt.
Artikkel 38
Meetmed, mida tuleb kohaldada kaitsetsooni toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites
Artikkel 39
Tauditõrjemeetmete kestus kaitsetsoonis
Pädev asutus võib käesoleva peatüki 1. ja 2. jao alusel kohaldatavad tauditõrjemeetmed tühistada ainult juhul, kui:
X lisas nimetatud miinimumperiood, mis järgnes tabandunud ettevõttes artikli 15 kohaselt tehtud esialgse puhastamise ja desinfitseerimise ning vajaduse korral putukate ja näriliste tõrje lõpuleviimise kuupäevale, on lõppenud ning
kõikides kaitsetsoonis loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavates ettevõtetes on loetellu kantud liikidesse kuuluvatele loomadele tehtud kliiniline läbivaatus ja vajaduse korral laboriuuringud vastavalt artiklile 26 ja nende tulemused on olnud soodsad.
Kui asjakohast A-kategooria taudi levitab loetellu kantud siirutaja, nagu on osutatud määruses (EL) 2018/1882, võib pädev asutus:
kehtestada meetmete kestuse kaitsetsoonis igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse taudi leviku riski mõjutavaid tegureid, ning
näha ette kontroll-loomade sissetoomise.
Artikkel 40
Järelevalvetsooni ettevõtetes kohaldatavad meetmed
Pädev asutus annab korralduse, et kõikides järelevalvetsooni ettevõtetes, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, kohaldataks viivitamata artiklis 25 sätestatud meetmeid.
Artikkel 41
Veterinaarjärelevalve ametnike kontrollkäigud järelevalvetsooni ettevõtetesse
Pädev asutus tagab, et veterinaarjärelevalve ametnikud teevad artikli 26 ja I lisa punkti A.3 kohaselt kontrollkäike järelevalvetsooni valitud ettevõtetesse, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi.
Artikkel 42
Loomade, toodete ja muude materjalidega seotud tegevuste, sealhulgas järelevalvetsoonis, järelevalvetsoonist välja või järelevalvetsooni liikumise keelud
Pädev asutus kohaldab keelde, vabastusi ja erandeid loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade ja neist saadud toodetega ning muude materjalidega seotud tegevuste suhtes, sealhulgas järelevalvetsoonist välja ja järelevalvetsooni veo suhtes, artikli 27 kohaselt.
Artikkel 43
Üldtingimused artiklis 42 sätestatud keeldudest erandite tegemiseks
Enne loa andmist hindab pädev asutus selle andmisest tulenevaid riske. Hindamine peab näitama, et A-kategooria taudi leviku risk on väga väike.
Kõik lubatud liikumised toimuvad:
eelistades suuri maanteid või põhiraudteid,
vältides loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavate ettevõtete lähedust ning
mahalaadimise või peatumiseta kuni sihtettevõttes toimuva mahalaadimiseni.
Loomade järelevalvetsoonist välja vedamise lubamisel tagab pädev asutus, et sellise veoga ei kaasne A-kategooria taudi leviku riski, tuginedes:
ettevõttes peetavate loomade, sealhulgas veetavate loomade kliinilisele läbivaatusele, mille tulemused on olnud soodsad;
vajaduse korral ettevõttes peetavate loomade, sealhulgas veetavate loomade laboriuuringule, mille tulemused on olnud soodsad, ning
artiklis 41 osutatud kontrollkäikude tulemustele, kui need on kättesaadavad.
Toodete järelevalvetsoonist välja vedamise lubamisel peab pädev asutus tagama, et:
tooted olid kogu tootmisprotsessi ja ladustamise ajal selgelt eraldatud toodetest, mida ei tohi käesoleva määruse kohaselt piirangutsoonist välja viia;
tooteid ei veeta koos toodetega, mida ei tohi käesoleva määruse kohaselt piirangutsoonist välja viia.
Artikkel 44
Eritingimused loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade järelevalvetsoonis, järelevalvetsoonist välja ja järelevalvetsooni tapale veo lubamiseks
Pädev asutus võib lubada järelevalvetsoonist pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedamist tapamajja, mis asub:
piirangutsoonis päritoluettevõttele võimalikult lähedal või
väljaspool piirangutsooni järelevalvetsoonile võimalikult lähedal, kui loomi ei ole võimalik tappa piirangutsoonis ja kui riskihindamine on tehtud.
Esimeses lõigus osutatud loomsete kõrvalsaaduste veol muus liikmesriigis asuvasse ettevõttesse annavad sihtliikmesriik ja läbitavad liikmesriigid selliseks lähetamiseks loa ja sihtliikmesriigi pädev asutus annab loa nende loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks ja kasutamiseks 3. kategooria materjalina vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009.
Artikkel 45
Eritingimused loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate kabiloomade teatavate vedude lubamiseks järelevalvetsooni ettevõtetest
Pädev asutus võib lubada loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate kabiloomade vedamist järelevalvetsoonis asuvatele karjamaadele, tingimusel et:
artiklis 15 osutatud esialgse puhastamise ja desinfitseerimise lõpetamisest ja heakskiitmisest on möödunud 15 päeva ning
loomad ei puutu kokku teistest ettevõtetest pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomadega.
Artikkel 46
Eritingimused kodulindude teatavate vedude lubamiseks järelevalvetsoonis asuvatest ettevõtetest
Pädev asutus võib lubada järelevalvetsoonist pärit ööpäevaste tibude vedamist:
►M2 sama liikmesriigi ettevõtetesse, kus nad piirangutsooni ettevõtetest pärit munadest koorusid, kui: ◄
sihtettevõte võetakse pärast loomade saabumist ametliku järelevalve alla ning
piirangutsoonist välja viimisel jäävad loomad sihtettevõtetesse vähemalt 21 päevaks;ning
veovahend pitseeritakse laadimisel pädeva asutuse poolt või tema järelevalve all;
sama liikmesriigi ettevõtetesse, kus need väljastpoolt piirangutsooni pärit munadest koorusid, kui lähte-haudejaam saab tagada, et need munad ei ole kokku puutunud omavahel ega muude haudemunade või ööpäevaste tibudega, mis on saadud piirangutsoonis peetavatelt loomadelt.
Pädev asutus võib lubada noorkanade vedamist järelevalvetsooni ettevõtetest sama liikmesriigi ettevõtetesse, kui:
sihtettevõttes või sihtkohaks olevas epidemioloogilises üksuses ei ole teisi loetellu kantud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi;
sihtettevõte võetakse pärast noorkanade saabumist ametliku järelevalve alla ning
kodulinnud jäävad sihtettevõttesse vähemalt 21 päevaks.
Artikkel 47
Eritingimused haudemunade teatavate järelevalvetsooni ettevõtetesse ja neist ettevõtetest vedamise lubamiseks
Pädev asutus võib lubada haudemunade vedamist samas liikmesriigis asuvast ettevõttest:
järelevalvetsoonis asuvasse haudejaama või
järelevalvetsoonis asuvasse ettevõttesse ettevõttesiseseks koorumiseks.
Artikkel 48
Eritingimused sperma veo lubamiseks järelevalvetsoonis asuvatest heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest
Pädev asutus võib lubada järelevalvetsoonis asuvates heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetes, välja arvatud haudejaamades, peetavatelt loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt pärast tabandunud ettevõtte varaseima nakatumise eeldatavat kuupäeva kogutud sperma vedamist, eeldusel et:
kõik asjaomase A-kategooria taudiga seotud tauditõrjemeetmed on järelevalvetsoonis artikli 55 kohaselt tühistatud;
kõikidele seemendusjaamas viibivatele loetellu kantud liikidesse kuuluvatele peetavatele loomadele on tehtud kliiniline läbivaatus ja neilt on võetud proovid laboriuuringute jaoks, et välistada A-kategooria taudi esinemine seemendusjaamas;
doonorloomale on tehtud laboriuuring prooviga, mis ei ole võetud varem kui seitse päeva pärast II lisas asjaomase taudi suhtes kindlaks määratud järelevalveperioodi, mida arvutatakse alates sperma kogumise kuupäevast, ja selle tulemused on olnud soodsad.
Artikkel 49
Eritingimused loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt peetavatelt loomadelt saadud värske liha ja toorpiima vedamise lubamiseks järelevalvetsoonis asuvatest ettevõtetest
Pädev asutus võib lubada järelevalvetsoonis asuvates ettevõtetes peetavatelt loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt loomadelt saadud värske liha ja toorpiima vedamist, kui:
värske liha või toorpiim veetakse töötlemisettevõttesse, et see läbiks ühe VII lisas sätestatud riske maandavatest töötlustest, või
värske liha on saadud kodulindudelt.
Pädev asutus tagab, et lõike 1 punkti a kohaselt veetav värske liha ja toorpiim vastavad järgmistele tingimustele:
värske liha märgistatakse tapamajas selle saamisel IX lisa kohaselt ja see säilitab selle märgistuse kuni töötlemiseni ning
töötlemine toimub samas piirangutsoonis või piirangutsoonile võimalikult lähedal asuvas ettevõttes, mis tegutseb veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all.
Artikkel 50
Eritingimused inimtoiduks ettenähtud munade vedamise lubamiseks järelevalvetsooni ettevõtetest
Pädev asutus võib lubada inimtoiduks ettenähtud munade vedamist järelevalvetsooni ettevõtetest samas liikmesriigis asuvasse pakkimiskeskusesse, tingimusel et need on pakendatud:
ühekorrapakendisse või
pakendisse, mida saab puhastada ja desinfitseerida nii, et see hävitab A-kategooria taudi tekitaja.
Pädev asutus võib lubada inimtoiduks ettenähtud munade vedamist järelevalvetsooni ettevõtetest samas liikmesriigis asuvasse munatooteid valmistavasse ettevõttesse, kui:
munatooteid valmistav ettevõte vastab määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa X jao II peatüki nõuetele ning
munad veetakse munatooteid valmistavasse ettevõttesse määruse (EÜ) nr 852/2004 II lisa XI peatüki kohaseks käitlemiseks ja töötlemiseks.
Artikkel 51
Eritingimused sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu vedamise lubamiseks järelevalvetsooni ettevõtetest
Pädev asutus võib lubada sõnniku, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu vedamist järelevalvetsoonis asuvatest ettevõtetest:
ilma töötlemata samas järelevalvetsoonis asuvasse prügilasse, mille pädev asutus on selleks eelnevalt heaks kiitnud, või
pärast töötlemist liikmesriigi territooriumil asuvasse prügilasse, mille pädev asutus on selleks eelnevalt heaks kiitnud.
Artikkel 52
Eritingimused taimsete söödamaterjalide ja põhu järelevalvetsoonist vedamise lubamiseks
Pädev asutus võib lubada järelevalvetsoonis toodetud taimsete söödamaterjalide või põhu vedamist, tingimusel et söödamaterjalid või põhk:
toodeti kohtades, kus ei peeta loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi ja mis ei ole söödatöötlemisettevõtted;
toodeti söödatöötlemisettevõtetes, kus ei peeta loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, ja taimne tooraine on pärit:
punktis a osutatud kohtadest või
väljastpoolt järelevalvetsooni;
on ette nähtud järelevalvetsoonis kasutamiseks või
on läbinud vähemalt ühe VIII lisas sätestatud riske maandava töötluse.
Artikkel 53
Eritingimused loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade ja loomsete saaduste heakskiidetud ettevõttesse vedamise lubamiseks
Pädev asutus võib lubada loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedamist järelevalvetsoonis asuvatest ettevõtetest loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks või kõrvaldamiseks heaks kiidetud ettevõttesse, kus:
peetavad loomad viivitamata surmatakse ning
selle tulemusel tekkivad loomsed kõrvalsaadused kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt.
Artikkel 54
Meetmed, mida tuleb kohaldada järelevalvetsooni toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites
Artikkel 55
Tauditõrjemeetmete kestus järelevalvetsoonis
Pädev asutus võib järelevalvetsoonis 1. ja 3. jao alusel kohaldatavad tauditõrjemeetmed tühistada ainult juhul, kui:
XI lisas nimetatud miinimumperiood, mis järgnes tabandunud ettevõttes artikli 15 kohaselt tehtud esialgse puhastamise ja desinfitseerimise ning vajaduse korral putukate ja näriliste tõrje lõpuleviimise kuupäevale, on lõppenud;
kaitsetsoonis on täidetud artikli 39 lõike 1 punktis b sätestatud nõuded ning
esinduslikul arvul loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavates ettevõtetes on toimunud veterinaarjärelevalve ametnike kontrollkäigud vastavalt artiklile 41 ja nende tulemused on olnud soodsad.
Kui asjakohast A-kategooria taudi levitab loetellu kantud siirutaja vastavalt määrusele (EL) 2018/1882, võib pädev asutus:
määrata meetmete kestuse järelevalvetsoonis igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse taudi leviku riski mõjutavaid tegureid, ning
näha ette kontroll-loomade sissetoomise.
Artikkel 56
Erandid loomade piirangutsoonides veo keeldudest, kui piiravad meetmed säilitatakse
Kui artiklites 27 ja 42 sätestatud loomade veo keelud säilitatakse A-kategooria taudi uute puhangute ametliku kinnitamise tõttu kauem kui XI lisas sätestatud perioodiks, võib pädev asutus erandlikel asjaoludel lubada juhtudel, mida artiklites 27 ja 42 sätestatud erandid ei hõlma, loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedamist piirangutsooni ettevõttest, kui:
ettevõtja on esitanud loa saamiseks põhjendatud taotluse;
enne loa andmist on hinnatud sellise vedamise lubamisest tulenevaid riske ja hindamine näitab, et A-kategooria taudi leviku risk on väga väike;
veterinaarjärelevalve ametnikud on teinud loetellu kantud liikidesse kuuluvatele loomadele, sealhulgas veetavatele loomadele kliinilise läbivaatuse ja võtnud neilt laboriuuringute jaoks proovid ning tulemused on olnud soodsad.
III PEATÜKK
Piirangutsoonide ettevõtete taasasustamine maismaaloomadega
Artikkel 57
Tabandunud ettevõtte taasasustamise lubamise tingimused
Pädev asutus annab tabandunud ettevõtte taasasustamiseks loa ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
lõplik puhastamine ja desinfitseerimine ning asjakohastel juhtudel putuka- ja närilisetõrje on:
tehtud IV lisa punktides A ja C sätestatud korra kohaselt, kasutades sobivaid biotsiide, et tagada asjaomase A-kategooria taudi tekitaja hävitamine, ning
asjakohaselt dokumenteeritud;
II lisas asjaomase taudi suhtes sätestatud järelevalveperiood, mida arvutatakse alates punktis a sätestatud lõpliku puhastamise ja desinfitseerimise kuupäevast, on möödunud.
Kui lõikes 1 osutatud lõplikku puhastamist ja desinfitseerimist ning asjakohastel juhtudel putuka- ja närilisetõrjet ei ole tabandunud ettevõttes nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel täielikult toimunud, võib pädev asutus erandina lõikest 1 lubada taasasustamist, tingimusel et:
artiklis 15 osutatud esialgsest puhastamisest ja desinfitseerimisest on möödunud vähemalt kolm kuud ning
enne loa andmist on pädev asutus hinnanud sellest loa andmisest tulenevaid riske ja hindamine näitab, et A-kategooria taudi leviku risk on väga väike.
Artikkel 58
Erand artikli 55 lõike 1 punktis b sätestatud nõudest
A-kategooria taudi puhangu ametliku kinnitamise korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, kogumiskeskustes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites, võib pädev asutus lubada tuua loetellu kantud liikidesse kuuluvad loomad tapmiseks, kogumiseks, kontrolliks või veoks uuesti sisse 24 tundi pärast seda, kui on lõpetatud:
artiklites 12, 14, 15, 17 ja 18 ning artikli 57 lõike 1 punktis a osutatud meetmete rakendamine ning
pädeva asutuse kohaldatavate täiendavate konkreetse olukorraga kohandatud meetmete rakendamine.
Artikkel 59
Tabandunud ettevõtte loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomadega taasasustamise nõuded
Loetellu kantud liikidesse kuuluvad peetavad loomad, kes on ette nähtud taasasustamiseks:
ei ole pärit ettevõttest, mille suhtes kehtivad II peatükis sätestatud piirangud, ning
neilt võetakse enne ettevõttesse toomist laboriuuringu tegemiseks proovid, et välistada taudi esinemine, ja tulemused on soodsad.
Lõike 2 punkti b kohaldamisel võetakse proove:
esinduslikul arvul kõikidest ettevõttesse toodavatelt loomadelt, kui nad tuuakse kõik samal ajal ja samast päritoluettevõttest, või
esinduslikul arvul iga saadetise loomadelt, kui kõik loomad tuuakse eri ajal või eri päritoluettevõtetest.
Ööpäevaste tibude korral võib pädev asutus otsustada lõike 2 punktis b osutatud laboriuuringu jaoks proovide võtmise ära jätta.
Loetellu kantud liikidesse kuuluvad peetavad loomad, kes on ette nähtud taasasustamiseks, tuuakse ettevõtetesse järgmiselt:
tabandunud ettevõtte kõikidesse epidemioloogilistesse üksustesse ja hoonetesse;
eelistatavalt samal ajal või II lisas asjaomase taudi suhtes sätestatud järelevalveperioodil, mida arvutatakse alates esimese looma sissetoomise kuupäevast, või
vabaõhu-põllumajandusettevõtete korral või kui punktis a sätestatud nõue on ebapraktiline, kasutades kontroll-loomi, kellelt on enne ettevõttesse toomist võetud proovid laboriuuringute jaoks, mille tulemused on olnud asjaomase A-kategooria taudiga seoses soodsad.
Veterinaarjärelevalve ametnik teeb tabandunud ettevõttesse vähemalt ühe kontrollkäigu II lisas asjaomase taudi suhtes sätestatud järelevalveperioodi (mida arvutatakse alates loomade ettevõttesse paigutamise kuupäevast) viimasel päeval ja igal juhul enne 30 päeva möödumist sellest päevast, tehes vähemalt:
dokumentaalse kontrolli, sealhulgas tootmis-, tervise- ja jälgitavusandmete analüüsi;
loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kliinilise läbivaatuse ning
vajaduse korral loomadelt laboriuuringu jaoks proovide võtmise, et asjaomase A-kategooria taudi esinemine kinnitada või välistada.
Loomade ettevõttesse paigutamise kuupäevast kuni artikli 61 kohase taasasustamise lõpuni peab käitaja:
hoidma ajakohasena loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade tervise- ja tootmisandmed ning
teavitama pädevat asutust viivitamata tootmisandmete märkimisväärsest muutusest ja muudest kõrvalekalletest.
Artikkel 60
Tabandunud ettevõtte taasasustamisele esitatavad lisanõuded
Artikkel 61
Tabandunud ettevõtte taasasustamise lõpp ja tauditõrjemeetmete tühistamine tabandunud ettevõttes
IV PEATÜKK
Tauditõrjemeetmed loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade puhul
Artikkel 62
Meetmed loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral
Seoses metsloomade korjustega, mille puhul kahtlustatakse asjakohast A-kategooria taudi, olenemata sellest, kas metsloomad surmati või leiti surnult, tagab päev asutus, et:
metsloomade terved korjused või nende osad kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt ning
kui see on võimalik, siis iga materjal või aine, mis on surnud metsloomade või neilt saadud loomsete kõrvalsaadustega kokkupuutumise tõttu tõenäoliselt saastunud, puhastatakse ja desinfitseeritakse või kõrvaldatakse veterinaarjärelevalve ametnike juhtnööride kohaselt ja järelevalve all.
Artikkel 63
Meetmed loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel esineva A-kategooria taudi puhangu korral
Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõigete 2, 3 ja 4 kohase loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel esineva A-kategooria taudi puhangu ametliku kinnitamise korral võib pädev asutus määrata taudi edasise leviku tõkestamiseks nakatunud tsooni, tuginedes:
taudiprofiilile;
loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade hinnangulisele populatsioonile;
asjaomase A-kategooria taudi levikule kaasa aitavatele riskiteguritele, eriti riskile tuua A-kategooria taud loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavatesse ettevõtetesse;
proovide võtmise tulemustele ning
muudele asjakohastele teguritele.
Seoses nende metsloomade korjustega, kelle puhul asjaomane A-kategooria taud on kinnitust leidnud, olenemata sellest, kas metsloomad surmati või leiti surnult, tagab päev asutus, et:
metsloomade terved korjused või nende osad kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt ning
kui see on võimalik, siis iga materjal või aine, mis on surnud metsloomade või neilt saadud loomsete kõrvalsaadustega kokkupuutumise tõttu tõenäoliselt saastunud, puhastatakse ja desinfitseeritakse või kõrvaldatakse veterinaarjärelevalve ametnike juhtnööride kohaselt ja järelevalve all.
Pädev asutus võib algse nakatunud tsooni piire kohandada:
et asjaomase A-kategooria taudi edasist levikut tõkestada ning
kui leiavad kinnitust A-kategooria taudi uued puhangud metsloomadel.
Artikkel 64
Nakatunud tsoonis kohaldatavad meetmed
Pädev asutus teeb nakatunud tsoonis vähemalt järgmist:
rakendab riskimaandamismeetmeid ja tugevdatud bioturvameetmeid, et tõkestada A-kategooria taudi levimist tabandunud loomadelt ja nakatunud tsoonist tabandumata loomadele või inimestele;
keelab loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade ja neilt saadud loomsete saaduste veo, nagu on ette nähtud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/688, ( 5 ) ning
tagab, et kõik loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade korjused, olenemata sellest, kas loomad surmati või leiti surnuna, kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt.
Artikkel 65
Nakatunud tsoonis kohaldatavad lisameetmed
A-kategooria taudi leviku vältimiseks võib pädev asutus nakatunud tsoonis:
reguleerida loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedamist;
reguleerida jahipidamist ja muid vabaõhutegevusi;
piirata loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomade söötmist ning
koostada ja rakendada loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel esineva A-kategooria taudi likvideerimise kava, kui epidemioloogiline olukord seda nõuab.
Artikkel 66
Operatiivne eksperdirühm
Loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel esineva A-kategooria taudi puhangu ametliku kinnitamise korral ja juhul, kui pädev asutus määrab artikli 63 kohaselt nakatunud tsooni, moodustab pädev asutus operatiivse eksperdirühma, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 43, et abistada pädevat asutust:
epidemioloogilise olukorra ja selle arengu hindamisel;
nakatunud tsooni kindlaksmääramisel;
nakatunud tsoonis kohaldatavate asjakohaste meetmete ja nende kestuse kehtestamisel käesoleva peatüki kohaselt ning
likvideerimiskava koostamisel, kui see on asjakohane.
Artikkel 67
Meetmete kestus nakatunud tsoonis
Pädev asutus säilitab nakatunud tsoonis käesoleva peatüki kohaselt kohaldatavad meetmed seni, kuni epidemioloogiline teave näitab, et asjaomane metsloomapopulatsioon ei kujuta endast enam riski A-kategooria taudi viijana ettevõtetesse, kus peetakse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, ja operatiivrühm soovitab meetmed tühistada.
V PEATÜKK
Tauditõrjemeetmed maismaaloomadel esinevate B- ja C-kategooria taudide korral
Artikkel 68
Esialgsed tauditõrjemeetmed, mida tuleb kohaldada, kui pädev asutus kahtlustab B- või C-kategooria taudi esinemist taudivaba staatuse saanud liikmesriigis või tsoonis
Kui liikmesriigis või tsoonis, mis on saanud määruse (EL) 2016/429 artikli 36 lõike 4 või delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 84 lõike 1 kohaselt taudivaba staatuse, kahtlustatakse delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõike 1, 3 või 4 kohaselt B- või C-kategooria taudi esinemist, kohaldab pädev asutus meetmeid, mis on sätestatud:
Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse, Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse, veiste enzootilise leukoosi, veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse ja veiste viirusdiarröa puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklites 21, 22 ja 23;
marutaudiviiruse nakkuse puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 35 ning
lammaste katarraalse palaviku (serotüüp 1–24) puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 41.
Artikkel 69
B- või C-kategooria taudi esinemise kinnitamise korral kohaldatavad tauditõrjemeetmed
Kui liikmesriigis või tsoonis, mis on saanud määruse (EL) 2016/429 artikli 36 lõike 4 või delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 84 lõike 1 kohaselt taudivaba staatuse, leiab delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõike 2 kohaselt kinnitust B- või C-kategooria taudi esinemine, kohaldab pädev asutus meetmeid, mis on sätestatud:
Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse, Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse, veiste enzootilise leukoosi, veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse ja veiste viirusdiarröa puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklites 24–31;
marutaudiviiruse nakkuse puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 36 ning
lammaste katarraalse palaviku (serotüüp 1–24) puhul delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 42.
III OSA
VEELOOMAD
I PEATÜKK
Tauditõrjemeetmed vesiviljelusloomadel esinevate A-kategooria taudide korral
Artikkel 70
Ettevõtjate kohustused ettevõtetes peetavatel vesiviljelusloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral
Loetellu kantud vesiviljelusloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral võtavad ettevõtjad järgmised tauditõrjemeetmed, et tõkestada A-kategooria taudi levimist nende vastutusel olevatelt tabandunud loomadelt ja nende vastutusalas olevatest vesiviljelusettevõtetest teistele, tabandumata veeloomadele, kuni pädev asutus välistab A-kategooria taudi esinemise:
isoleerivad kõik ettevõttes olevad A-kategooria taudi nakatumise kahtlusega vesiviljelusloomad, kui see on tehniliselt võimalik;
väldivad vesiviljelusloomade vedu ettevõttesse ja sealt välja;
registreerivad kõik külastused ning ettevõttest välja ja ettevõttesse liikumised;
hoiavad iga toote, seadme, materjali või aine, mis võib tõenäoliselt olla A-kategooria taudidega saastunud ja neid levitada, isoleeritult ning siirutajate ja muude veeloomade eest võimalikult kaitstult;
rakendavad asjakohaseid bioturvameetmeid, et vältida A-kategooria taudi levikut;
esitavad pädevale asutusele tema nõudmisel asjakohase teabe A-kategooria taudi kohta ning
järgivad pädeva asutuse juhtnööre A-kategooria taudi tõrje kohta vastavalt määrusele (EL) 2016/429 ja käesolevale määrusele.
Artikkel 71
Pädeva asutuse poolne uurimine ettevõttes peetavatel vesiviljelusloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral
Lõikes 1 osutatud uurimise käigus tagab pädev asutus, et veterinaarjärelevalve ametnikud teevad vähemalt järgmist:
vesiviljelusloomade kliinilised läbivaatused ning
proovide võtmine laboriuuringute jaoks.
Artikkel 72
Esialgsed piiravad ja bioturvameetmed, mida tuleb kohaldada vesiviljelusloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral
A-kategooria taudi kahtluse korral ettevõttes võtab pädev asutus ettevõtte ametliku järelevalve alla ja kehtestab viivitamata järgmised esialgsed piiravad ja bioturvameetmed, et tõkestada A-kategooria taudi levimist tabandunud vesiviljelusloomadelt ja ettevõttest tabandumata veeloomadele:
vesiviljelusloomade ettevõttesse ja ettevõttest välja veo keeld;
veovahendite ja seadmete mitteolulise ettevõttest välja liikumise keeld;
vesiviljelusloomade inimtoiduks tapmise keeld;
kui see on tehniliselt võimalik ja kui seda peetakse vajalikuks, korraldus kõik vesiviljelusloomad isoleerida, ning
kui see on teostatav, asjakohaste vahendite ja meetmete rakendamine lindude ja teiste röövloomade tõrjeks.
Artikkel 73
Loend ja andmete analüüs vesiviljelusloomadel esineva A-kategooria taudi kahtluse korral
A-kategooria taudi kahtluse korral annab pädev asutus korralduse ja kontrollib, et A-kategooria taudi kahtlusega ettevõtete käitajad koostavad viivitamata ja hoiavad ajakohasena loendi, mis sisaldab järgmist:
kõigi ettevõttes peetavate vesiviljelusloomade liigid, kategooriad ja kogused (arv, maht või kaal);
iga toode, materjal või aine, mis on tõenäoliselt A-kategooria taudiga saastunud või võib seda levitada, ning
iga päev registreeritav suremus ettevõtte igas epidemioloogilises üksuses.
Artikkel 74
Tauditõrjemeetmete laiendamine teistele ettevõtetele A-kategooria taudi kahtluse korral
Selleks et tõkestada A-kategooria taudi levimist, teeb pädev asutus artiklis 71 ette nähtud uurimise ja laiendab artiklites 72 ja 73 sätestatud asjakohaseid meetmeid pärast riskihindamist:
ettevõtetele, mis asuvad taudikahtlusega ettevõttega samas bioturvarühmikus või kus on vahemaa, hüdrodünaamiliste või topograafiliste tingimuste tõttu suurenenud risk saada taudikahtlusega ettevõttest asjaomane tauditekitaja;
muudele kui punktis a osutatud ettevõtetele, millel on taudikahtlusega ettevõttega otsene epidemioloogiline seos.
Artikkel 75
Ajutised piirangutsoonid ettevõtte ümber
Pädev asutus võib kehtestada ajutise piirangutsooni sellise ettevõtte ümber, kus kahtlustatakse A-kategooria taudi esinemist ja kohaldatakse artiklites 72 ja 73 osutatud esialgseid tauditõrjemeetmeid, võttes arvesse järgmisi asjaolusid:
ettevõtte asukoht piirkonnas, kus on teisi loetellu kantud liikidesse kuuluvaid A-kategooria taudi kahtlusega vesiviljelusloomi pidavaid ettevõtteid;
loomade liikumine taudikahtlusega ettevõtte läheduses;
A-kategooria taudi esinemise kohta artikli 77 kohase kinnituse saamise viibimine;
ebapiisav teave kahtlustatava A-kategooria taudi võimaliku päritolu ja sissetoomisteede kohta ning
taudiprofiil, eelkõige taudi edasikandumise teed ja kiirus ning taudi püsimajäämine asjaomases loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade populatsioonis.
Artikkel 76
Meetmed, mida tuleb kohaldada A-kategooria taudi kahtluse korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites
Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõigete 1, 3 ja 4 kohase A-kategooria taudi kahtluse korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites kohaldab pädev asutus:
artiklites 71–75 sätestatud meetmeid ning
vajaduse korral täiendavaid meetmeid, mida on kohandatud konkreetse olukorraga, et tõkestada A-kategooria taudi levimist kahtluse all olevatelt loomadelt ja kahtluse all olevatest ettevõtetest või kohtadest tabandumata loomadele.
Artikkel 77
Vesiviljelusloomadel A-kategooria taudi esinemise ametlik kinnitamine
Pädev asutus kinnitab A-kategooria taudi puhangu vesiviljelusloomadel ametlikult, kui delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud.
Artikkel 78
Tauditõrjemeetmed A-kategooria taudi puhangu ametliku kinnitamise korral ettevõttes
Pärast A-kategooria taudi puhangu artikli 77 kohast ametlikku kinnitamist annab pädev asutus lisaks artiklites 72 ja 73 sätestatud meetmetele korralduse, et ettevõttes, kus leidis ametlikult kinnitust A-kategooria taudi puhang, kohaldataks veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all viivitamata järgmisi tauditõrjemeetmeid:
loetellu kantud liikidesse kuuluvad kalad ja koorikloomad surmatakse niipea kui võimalik ja loetellu kantud liikidesse kuuluvad molluskid eemaldatakse veest niipea kui võimalik;
punktis a osutatud loomad kõrvaldatakse erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktist i selle määruse kohaselt 1. või 2. kategooria materjalina;
punktides a ja b sätestatud meetmed võetakse:
ettevõttes, kus A-kategooria taudi puhang leidis ametlikult kinnitust, koos järgneva kohapealse töötlemisega või
tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes või ettevõttes, mis on määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt heaks kiidetud töötlemiseks või kõrvaldamiseks viisil, mis ennetab A-kategooria taudi leviku riski;
loetellu kandmata liikidesse kuuluvad vesiviljelusloomad surmatakse või tapetakse inimtoiduks niipea kui võimalik või kui tegemist on molluskitega, eemaldatakse lõike 1 punkti b kohaselt veest niipea kui võimalik;
kohaldatakse asjakohaseid meetmeid, et piirata A-kategooria taudi võimalikku levimist looduslikele veeloomadele ja looduslikelt veeloomadelt, kes võivad ettevõttega epidemioloogiliselt kokku puutuda;
kõik potentsiaalselt saastunud tooted, materjalid ja ained isoleeritakse, kuni:
need määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt kõrvaldatakse, kui tegemist on loomsete kõrvalsaadustega;
erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktist i kõrvaldatakse või töödeldakse selle määruse kohase 1. või 2. kategooria materjalina, kui tegemist on loomsete saadustega;
on lõpetatud artikli 80 kohaste puhastus- ja desinfitseerimismeetmete rakendamine, kui tegemist on puhastamiseks ja desinfitseerimiseks sobivate materjalide ja ainetega, ning
need viiakse ettevõttest ära ja kõrvaldatakse veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all, kui tegemist on sööda ning muude puhastamiseks ja desinfitseerimiseks sobimatute materjalidega.
Pädev asutus annab korralduse ja valvab selle järele, et:
lõike 1 punkti f alapunktis i osutatud loomsete kõrvalsaaduste ja lõike 1 punkti f alapunktis ii osutatud loomsete saaduste vedu tabandunud ettevõttest vastab määrusele (EÜ) nr 1069/2009, ning
lõike 1 punkti f alapunktis iv osutatud materjalide või ainete vedu tabandunud ettevõttest vastab tema poolt bioturva- ja bioohutustingimuste kohta antud juhtnööridele, et tõkestada A-kategooria taudi tekitaja levimist.
Artikkel 79
Konkreetsed erandid tõrjemeetmetest ettevõtetes, kus loetellu kantud liike peetakse teaduslikel eesmärkidel või ohustatud liikide säilitamisega seotud eesmärkidel
Pädev asutus võib teha artikli 78 lõike 1 punktides a ja c sätestatud meetmetest erandeid A-kategooria taudi esinemise ametliku kinnitamise korral ettevõtetes, kus loetellu kantud liike peetakse teaduslikel eesmärkidel või ohustatud liikide säilitamisega seotud eesmärkidel, tingimusel et:
asjaomase liikmesriigi või muude liikmesriikide loomatervisestaatust ei seata ohtu ning
võetakse kõik artiklis 78 loetletud asjakohased bioturvameetmed, et ennetada A-kategooria taudi tekitaja leviku riski.
Lõike 1 kohase erandi tegemisel tagab pädev asutus, et loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi, kes on erandiga hõlmatud:
peetakse tegevuskohtades, kus rakendatakse asjakohaseid bioturvameetmeid asjaomase A-kategooria taudi leviku vältimiseks, ning
nende suhtes tehakse täiendavat järelevalvet ja laboriuuringuid ning neid ei viida ettevõttest välja, kuni laboriuuringud on näidanud, et nad ei kujuta endast riski asjaomase A-kategooria taudi edasise levitajana.
Artikkel 80
Puhastamine ja desinfitseerimine
Pädev asutus annab korralduse, et ettevõtjad puhastaksid ja desinfitseeriksid kohe pärast artiklis 78 sätestatud tauditõrjemeetmete rakendamise lõpetamist:
ettevõtte, niivõrd kui pädev asutus peab seda tehniliselt võimalikuks;
loomakasvatusega seotud seadmed, sealhulgas, kuid mitte ainult söötmis-, sorteerimis-, ravi- ja vaktsineerimisseadmed ning tööpaadid;
tootmisega seotud varustuse, sealhulgas, kuid mitte ainult puurid, võrgud, pukkalused, kotid ja õngejadad;
kaitseriietuse või ohutusvahendid, mida kasutavad meetmete rakendajad ja kontrollkäigu tegijad, ning
kõik veovahendid, sealhulgas paagid ja muu varustuse, mida kasutatakse nakatunud loomade või nakatunud loomadega kokku puutunud töötajate veoks.
Lõikes 1 ette nähtud puhastamine ja desinfitseerimine toimub:
pädeva asutuse ja ettevõtja poolt varem kokku lepitud protokolli kohaselt ning
veterinaarjärelevalve ametnike järelevalve all.
Artikkel 81
Tabandunud ettevõtte kasutamata hoidmine
Pädev asutus annab ettevõtjatele korralduse hoida tabandunud ettevõte pärast artiklis 80 ette nähtud puhastamise ja desinfitseerimise lõpetamist XIII lisas ette nähtud aja jooksul kasutamata.
Artikkel 82
Tauditõrjemeetmete laiendamine A-kategooria taudi esinemise kinnitamise korral
Selleks et tõkestada A-kategooria taudi levimist, korraldab pädev asutus artiklis 71 ette nähtud uurimise ja laiendab mõnda artiklites 78, 80 ja 81 sätestatud meetmetest või neid kõiki pärast riskihindamist:
ettevõtetele, mis kuuluvad samasse bioturvarühmikusse või kus on vahemaa, hüdrodünaamiliste või topograafiliste tingimuste tõttu suurenenud asjakohase tauditekitaja levimise risk kahtlustatavast ettevõttest, kus taud on kinnitust leidnud;
ettevõttele, millel on määruse (EL) 2016/429 artiklis 57 ette nähtud uuringu tulemuste kohaselt otsene epidemioloogiline seos ettevõttega, kus taud on kinnitust leidnud.
Artikkel 83
Loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt vesiviljelusloomadelt nakatunud ettevõtetes saadud loomsete saaduste turuleviimine
Artikli 78 lõike 5 kohase erandi tegemisel võib pädev asutus loomsete saaduste turuleviimist lubada ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
kalad peavad olema enne lähetamist tapetud ja siseelunditest puhastatud;
molluskite ja koorikloomade päritolu peab olema võimalik täielikult kindlaks teha ja need tuleb enne lähetamist töödelda eluvõimetuteks saadusteks, mis ei suuda ellu jääda, kui nad vette tagasi lastakse.
Kui enne töötlemist ja turuleviimist on nõutav puhastamine, toimub see tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes või bioturvalises puhastamiskeskuses.
Lõikes 1 osutatud loomsed saadused on ette nähtud:
otse lõpptarbijale või
edasiseks töötlemiseks tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes.
Artikkel 84
Meetmed, mida tuleb kohaldada A-kategooria taudide esinemise kinnitamise korral toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites
Kui toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites, leiab artikli 77 kohaselt kinnitust A-kategooria taud, kohaldab pädev asutus:
artiklites 78, 80 ja 81 sätestatud meetmeid ning
vajaduse korral täiendavaid meetmeid, mida on kohandatud konkreetse olukorraga, et tõkestada A-kategooria taudi levimist tabandunud loomadelt ja ettevõtetest või kohtadest tabandumata loomadele.
II PEATÜKK
Piirangutsoonis rakendatavad vesiviljelusloomadel esinevate A-kategooria taudide tõrje meetmed
Artikkel 85
Piirangutsooni kehtestamine
A-kategooria taudi puhangu ametliku kinnitamise korral ettevõttes, toidu- ja söödakäitlemisettevõttes, loomseid kõrvalsaadusi käitlevas ettevõttes või muus asjakohases kohas, sealhulgas veovahendites kehtestab pädev asutus tabandunud ettevõtte või koha ümber viivitamata piirangutsooni, mis hõlmab:
kaitsetsooni A-kategooria taudi esinemise kinnitusega ettevõtte või koha ümber;
järelevalvetsooni kaitsetsooni ümber ning
vajaduse korral määruse (EL) 2016/429 artikli 64 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide põhjal täiendavaid piirangutsoone kaitse- ja järelevalvetsooni ümber või naabruses.
Tsoonide ulatus määratakse igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse taudi levimise riski mõjutavaid tegureid. Selleks võtab pädev asutus arvesse järgmisi andmeid ja kriteeriume:
määruse (EL) 2016/429 artikli 57 kohase epidemioloogilise uuringu andmed;
asjakohased hüdrodünaamilised andmed;
määruse (EL) 2016/429 artikli 64 lõikes 1 loetletud kriteeriumid ning
käesoleva määruse XIV lisas sätestatud kriteeriumid.
Erandina lõikest 1 võib pädev asutus konkreetsete geograafiliste, hüdrodünaamiliste ja epidemioloogiliste asjaolude tõttu ning pärast taudiprofiili arvestavat riskihindamist:
jätta lõikes 1 ette nähtud piirangutsooni nakatunud ettevõtte või koha ümber kehtestamata;
kehtestada piirangutsooni, mis koosneb kaitsetsoonist, mille naabruses ei ole järelevalvetsooni, ning
jätta piirangutsooni kehtestamata, kui A-kategooria taud leiab kinnitust sööda- ja toidukäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides, loomseid kõrvasaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites.
Pädev asutus võib teha käesoleva peatüki sätetest vajalikus ulatuses ja pärast geograafilisi, hüdrodünaamilisi ja epidemioloogilisi asjaolusid ning taudiprofiili arvesse võtvat riskihindamist erandi:
täiendavates piirangutsoonides ning
juhul, kui pädev asutus otsustab kehtestada piirangutsooni, kui A-kategooria taudi puhang tekib lõike 4 punktis c osutatud ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades.
Artikkel 86
Piirangutsoonis kohaldatavad meetmed
Artikkel 87
Kaitsetsooni vesiviljelusloomi pidavates ettevõtetes kohaldatavad meetmed
Pädev asutus annab kaitsetsooni mis tahes liiki vesiviljelusloomi pidavate ettevõtete, välja arvatud sellise ettevõtte käitajatele, kus on kinnitust leidnud A-kategooria taudi esinemine, korralduse võtta taudi leviku tõkestamiseks ja tõrjeks vähemalt järgmised meetmed:
ajakohastada viivitamata artikli 73 lõikes 1 ette nähtud loendit;
kui see on teostatav, rakendada asjakohaseid meetmeid, et piirata A-kategooria taudi võimalikku levimist looduslikele veeloomadele ja looduslikelt veeloomadelt, kes võivad ettevõttega epidemioloogiliselt kokku puutuda;
hoida ära vesiviljelusloomade väljaviimist ettevõttest, kus neid peetakse, välja arvatud pädeva asutuse loal;
rakendada asjakohaseid bioturvameetmeid iga toote, seadme, materjali või aine suhtes, mis võib levitada asjaomast A-kategooria taudi;
vähendada külastajate arvu nendeni, keda on ettevõtte nõuetekohaseks käitamiseks tingimata vaja, ning
kui see on teostatav, rakendada ettevõtte sisse- ja väljapääsude juures asjakohaseid puhastus- ja desinfitseerimismeetmeid.
Artikkel 88
Veterinaarjärelevalve ametnike kontrollkäigud kaitsetsooni ettevõtetesse
Lõikes 1 osutatud kontrollkäikude käigus teevad veterinaarjärelevalve ametnikud vähemalt järgmist:
dokumentide kontroll ja andmete analüüs;
asjaomase A-kategooria taudi sissetoomise või levimise ärahoidmiseks artikli 87 kohaselt kohaldatavate meetmete rakendamise kontroll;
loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade kliiniline läbivaatus ning
vajaduse korral laboriuuringute jaoks proovide võtmine, et asjakohase A-kategooria taudi esinemine kinnitada või välistada.
Artikkel 89
Vesiviljelusloomade ja nendest saadud toodete, muude ainete ja materjalide kaitsetsoonis, kaitsetsoonist välja või kaitsetsooni veo keelud
Pädev asutus keelab kaitsetsoonis järgmised liikumised:
loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade vedu kaitsetsooni ettevõtete vahel;
loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade vedu kaitsetsoonist välja või kaitsetsooni;
asjaomast A-kategooria taudi tõenäoliselt levitada võivate veovahendite ja seadmete, toodete, materjalide või ainete liikumine kaitsetsooni ettevõtetest välja;
vesiviljelusloomade vedu sumplaevadega läbi kaitsetsooni ning
mis tahes liiki vesiviljelusloomadelt saadud töötlemata loomsete kõrvalsaaduste lähetamine kaitsetsooni ettevõtetest välja.
Artikkel 90
Kaitsetsoonis kehtivatest veeloomade ja toodetega seotud liikumis- ja veokeeldudest erandite tegemise üldtingimused
Lõikes 1 ette nähtud lubade andmisel tagab pädev asutus, et on täidetud järgmised tingimused:
kogu liikumine peab toimuma ainult mööda pädeva asutusega kokku lepitud määratud marsruute ilma mahalaadimise või peatumiseta;
vee vahetamine ja väljalaskmine veo ajal peab toimuma pädeva asutuse heaks kiidetud piirkondades, ettevõtetes või veevahetuspunktides;
veovahendid peavad olema ehitatud ja hooldatud nii, et neid saaks nõuetekohaselt puhastada ja desinfitseerida;
veovahendid puhastatakse ja desinfitseeritakse:
enne vedusid ning
pärast vedusid veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all;
seoses vedudega tuleb võtta muud täiendavad bioturvameetmed, mida pädev asutus peab vajalikuks.
Artikkel 91
Loetellu kantud liikidesse kuuluvate vesiviljelusloomade tapmise ning kaitsetsooni ettevõtetest tapale või töötlemisele viimise eritingimused
Kaitsetsoonis loetellu kantud liike pidavate ettevõtete vesiviljelusloomi võib:
tappa ettevõttes, järgides pädeva asutuse kehtestatud bioturvameetmeid, või
viia tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse, et need tapetaks kohe inimtoiduks, või
molluskite puhul veest eemaldada ja viia tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse puhastamiseks, kui see on vajalik, ja edasiseks töötlemiseks.
Lõike 1 punktis b osutatud vesiviljelusloomade vedamiseks loa andmisel peab tauditõrjet tegeva veeandide ettevõtte eest vastutav pädev asutus:
olema teadlik kavatsusest saata loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse;
nõustuma kõnealuste vesiviljelusloomade saamisega;
tegema loomade tapmise üle järelevalvet ja tapmist lähtekoha pädevale asutusele kinnitama;
tagama, et kaitsetsoonist pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi hoitakse väljastpoolt kaitsesooni pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvatest vesiviljelusloomadest eraldi ja tapetakse või töödeldakse neist loomadest eraldi;
tegema tapmise või töötlemise üle järelevalvet;
tagama, et hoonete puhastamine ja desinfitseerimine lõpetatakse enne väljaspool kaitsetsooni asuvatest ettevõtetest pärit vesiviljelusloomade tapmist või töötlemist;
tagama, et vesiviljelusloomadelt saadud loomsed saadused vastavad artiklis 92 sätestatud turuleviimise eritingimustele, ning
tagama, et tapmisel või muude lõikes 1 osutatud protsesside käigus tekkinud loomsed kõrvalsaadused töödeldakse või kõrvaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt.
Artikkel 92
Kaitsetsooni tabandumata ettevõtetes loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt vesiviljelusloomadelt saadud loomsete saaduste turuleviimise eritingimused
Pädev asutus võib anda loa tabandumata ettevõtetes loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt vesiviljelusloomadelt saadud loomsete saaduste turuleviimiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:
kalad peavad olema enne lähetamist tapetud ja siseelunditest puhastatud ning
molluskite ja koorikloomade päritolu peab olema võimalik täielikult kindlaks teha ja need tuleb enne lähetamist töödelda eluvõimetuteks saadusteks, mis ei suuda ellu jääda, kui nad vette tagasi lastakse.
Lõikes 1 osutatud loomsed saadused on ette nähtud:
tarnimiseks otse lõpptarbijale või
edasiseks töötlemiseks tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes.
Artikkel 93
Eritingimused töötlemata loomsete kõrvalsaaduste veo lubamiseks kaitsetsoonis asuvatest ettevõtetest
Pädev asutus võib lubada loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt vesiviljelusloomadelt saadud töötlemata loomsete kõrvalsaaduste vedamist kaitsetsooni ettevõtetest ettevõttesse edasiseks töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt.
Artikkel 94
Riskimaandamismeetmed seoses teatavate veeloomadega seotud tegevustega kaitsetsoonis
Pädev asutus võib pärast riskihindamist rakendada riskimaandamismeetmeid seoses järgmisega:
töönduslik ja harrastuskalapüük kaitsetsoonis;
muud tegevused, mis on seotud kaitsetsooni veeloomadega ja millega võib kaasneda taudi leviku risk, ning
kaitsetsoonis veeloomade hooldamiseks ja raviks kasutatavate teeninduspaatide vedu.
Artikkel 95
Meetmed, mida tuleb kohaldada kaitsetsooni toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites
Artikkel 96
Vesiviljelusloomade väljaviimine tabandunud ettevõtetest ja edasised riskimaandamismeetmed
Artikkel 97
Tauditõrjemeetmete kestus kaitsetsoonis, kaitsetsooniga hõlmatud ettevõtete taasasustamine
Pädev asutus säilitab käesoleva peatüki 2. jaos sätestatud kaitsetsoonis kohaldatavad tauditõrjemeetmed, kuni:
artiklis 96 sätestatud meetmed on ellu viidud ja lõpetatud ning
pädev asutus on artikli 88 kohaselt korraldatud uurimiste tulemusel välistanud asjakohase A-kategooria taudi esinemise teistes kaitsetsooni ettevõtetes.
Kui lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud:
kohaldab pädev asutus käesoleva peatüki 3. jaos sätestatud meetmeid kaitsetsoonis artiklis 101 sätestatud aja jooksul ning
artikli 96 lõigetes 1 ja 2 osutatud ja eelnevalt kaitsetsooni kuulunud ettevõtted võib taasasustada.
Artikkel 98
Järelevalvetsooni ettevõtetes kohaldatavad meetmed
Artikkel 99
Meetmed, mis on seotud vesiviljelusloomade veoga järelevalvetsoonis, järelevalvetsoonist välja või järelevalvetsooni
Artikkel 100
Meetmed, mida tuleb kohaldada järelevalvetsooni toidu- ja söödakäitlemisettevõtetes, puhastamiskeskustes, lähetamiskeskustes, piiripunktides, loomseid kõrvalsaadusi käitlevates ettevõtetes või muudes asjakohastes kohtades, sealhulgas veovahendites
Artikkel 101
Tauditõrjemeetmete kestus järelevalvetsoonis
Pädev asutus tühistab käesolevas jaos sätestatud tauditõrjemeetmed, kui asjaomase A-kategooria taudi suhtes XV lisa punktis 2 kindlaks määratud järelevalveperioodi tulemused on osutunud positiivseks.
III PEATÜKK
Looduslike veeloomade suhtes kohaldatavad tauditõrjemeetmed
Artikkel 102
Meetmed A-kategooria taudi kahtluse korral loetellu kantud liikidesse kuuluvatel looduslikel veeloomadel
Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõigete 1, 3 ja 4 kohase A-kategooria taudi kahtluse korral loetellu kantud liikidesse kuuluvatel looduslikel veeloomadel peab pädev asutus:
viivitamata korraldama püütud, kogutud või surnult leitud loetellu kantud liikidesse kuuluvate looduslike veeloomade uurimise, et A-kategooria taudi esinemine artikli 71 lõike 2 kohaselt kinnitada või välistada;
tagama, et kõik loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt nakkuskahtlusega looduslikelt veeloomadelt saadud loomsed kõrvalsaadused, sealhulgas lihaga molluskikarbid, töödeldakse või kõrvaldatakse 1. või 2. kategooria materjalina vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009;
tagama, et materjalid või ained, mis on tabandumiskahtlusega loomade või neilt loomadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste tõttu tõenäoliselt saastunud, võimaluse korral puhastatakse ja desinfitseeritakse või kõrvaldatakse veterinaarjärelevalve ametnike juhtnööride kohaselt ja järelevalve all, ning
andma asjaomase loomapopulatsiooni pidamise eest vastutavatele ettevõtjatele või asutustele asjakohast teavet.
Artikkel 103
Meetmed A-kategooria taudi puhangu korral loetellu kantud liikidesse kuuluvatel looduslikel veeloomadel
A-kategooria taudi esinemise ametliku kinnitamise korral loetellu kantud liikidesse kuuluvatel looduslikel veeloomadel määrab pädev asutus nakatunud tsooni, tuginedes:
asjakohastele hüdrodünaamilistele, topograafilistele ja epidemioloogilistele tingimustele;
taudiprofiilile ja loetellu kantud liikidesse kuuluvate veeloomade hinnangulisele populatsioonile ning
asjaomase A-kategooria taudi levimisele kaasa aitavatele riskiteguritele, eelkõige nendele, mis on seotud loetellu kantud liikidesse kuuluvaid veeloomi pidavatesse ettevõtetesse taudi sissetoomise riskiga.
Pädev asutus võib algse nakatunud tsooni piire kohandada,
et asjaomase A-kategooria taudi edasist levikut tõkestada ning
kui leiavad kinnitust A-kategooria taudi uued puhangud metsloomadel.
Artikkel 104
Nakatunud tsoonis kohaldatavad meetmed
Artikli 103 kohaselt kehtestatud nakatunud tsoonis peab pädev asutus:
rakendama riskimaandamismeetmeid ja tugevdatud bioturvameetmeid, et tõkestada A-kategooria taudi levimist tabandunud loomadelt ja nakatunud tsoonist tabandumata loomadele ja piirkondadesse;
keelama inimestel loetellu kantud liikidesse kuuluvate looduslike veeloomade ja neilt loomadelt saadud loomsete saaduste veo nakatunud tsoonist välja;
erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktist i tagama, et kõik nakatunud tsoonis loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt looduslikelt veeloomadelt saadud loomsed kõrvalsaadused, sealhulgas lihaga molluskikarbid, töödeldakse või kõrvaldatakse 1. või 2. kategooria materjalina vastavalt sellele määrusele;
tagama, et materjalid või ained, mis on tõenäoliselt saastunud nakatunud tsoonis olevate loetellu kantud liikidesse kuuluvate looduslike veeloomade või neilt loomadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste tõttu, võimaluse korral puhastatakse ja desinfitseeritakse või kõrvaldatakse veterinaarjärelevalve ametnike juhtnööride kohaselt ja järelevalve all, ning
keelama tuua nii nakatunud tsoonis kui ka väljaspool seda asuvatesse loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi pidavatesse ettevõtetesse või väljaspool nakatunud tsooni asuvatesse valgaladesse või rannikupiirkondadesse loetellu kantud liikidesse kuuluvate veeloomade mis tahes osi, olenemata sellest, kas need loomad on nakatunud tsoonist püütud, kogutud või surnult leitud, ning tooteid, materjale või aineid, mis on nakatunud tsoonis tõenäoliselt A-kategooria taudiga saastunud.
Artikkel 105
Nakatunud tsoonis kohaldatavad lisameetmed
Asjaomase A-kategooria taudi tõrje või likvideerimise osana võib pädev asutus:
peatada varude täiendamise, kalapüügi, kogumise ja püüdmise;
anda korralduse kalapüügivahendid ja paadid ning muud tõenäoliselt saastunud vahendid puhastada ja desinfitseerida ning
suurendada kalapüüki, kogumist ja püüdmist või rakendada muid asjakohaseid meetmeid taudi likvideerimiseks.
Artikkel 106
Meetmete laiendamine
Pädev asutus võib otsustada, et artiklites 102–105 sätestatud asjakohaseid meetmeid kohaldatakse ka loetellu kandmata liikidesse kuuluvate veeloomade suhtes.
Artikkel 107
Operatiivne eksperdirühm
Operatiivne eksperdirühm abistab pädevat asutust:
epidemioloogilise olukorra ja selle arengu hindamisel;
nakatunud tsooni kindlaksmääramisel ning
nakatunud tsoonis kohaldatavate asjakohaste meetmete ja nende kestuse kehtestamisel.
Artikkel 108
Nakatunud tsooni ettevõtetes kohaldatavad meetmed
Lisaks artiklis 87 sätestatud meetmetele keelab pädev asutus nakatunud tsooni ettevõtetes peetavate vesiviljelusloomade veo:
nakatunud tsoonist välja või
teistesse nakatunud tsooni ettevõtetesse.
Artikkel 109
Meetmete kestus nakatunud tsoonis
Pädev asutus säilitab käesolevas peatükis sätestatud meetmed seni, kuni epidemioloogiline teave näitab, et asjaomane looduslik populatsioon ei kujuta endast enam riski taudi levitajana, ja operatiivrühm soovitab meetmed tühistada.
IV PEATÜKK
Tauditõrjemeetmed veeloomadel esinevat B- ja C-kategooria taudide korral
Artikkel 110
Esialgsed tauditõrjemeetmed, mida tuleb kohaldada, kui pädev asutus kahtlustab B- või C-kategooria taudi esinemist taudivaba staatuse saanud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus
Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõike 1, 3 või 4 kohase B- või C-kategooria taudi kahtluse korral liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, mis on saanud taudivaba staatuse, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2016/429 artikli 36 lõikes 4 ja artikli 37 lõikes 4 või delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 83, artikli 84 lõike 1 punktides h–m või artikli 84 lõike 2 punktides b–g, kohaldab pädev asutus delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklites 55, 56 ja 57 sätestatud meetmeid.
Artikkel 111
B- või C-kategooria taudi esinemise kinnitamise korral kohaldatavad tauditõrjemeetmed
Delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 9 lõike 2, 3 või 4 kohase B- või C-kategooria taudi esinemise kinnitamise korral liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, mis on saanud taudivaba staatuse, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2016/429 artikli 36 lõikes 4 ja artikli 37 lõikes 4 või delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklis 83, artikli 84 lõike 1 punktides h–m või artikli 84 lõike 2 punktides b–g, kohaldab pädev asutus delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklites 58–65 sätestatud meetmeid.
IV OSA
LÕPPSÄTTED
Artikkel 112
Kehtetuks tunnistamised
Artikkel 113
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
I LISA
KLIINILISED LÄBIVAATUSED, PROOVIVÕTUKORD, A-KATEGOORIA TAUDIDE DIAGNOSTIKAMEETODID JA PROOVIDE VEDU
(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 3)
A. Valimi moodustamise ja proovivõtu kord
A.1. LOOMADE VALIMI MOODUSTAMINE KLIINILISTEKS LÄBIVAATUSTEKS
1. Kliinilised läbivaatused peavad võimaluse korral hõlmama:
A-kategooria taudi tunnustega loomi,
loomi, kes on hiljuti tõenäoliselt surnud kahtlustatud või kinnitust leidnud taudi tõttu,
loomi, kellel on epidemioloogiline seos kahtluse või kinnitust leidnud taudijuhtumiga, ning
loomi, kes said eelmistel laboriuuringutel positiivsed või mitteammendavad tulemused.
2. Läbivaadatavad loomad tuleb valida juhuslikult ja neid peab olema piisavalt suur hulk, et taud selle esinemise korral avastada, kui ilmseid tauditunnuseid või A-kategooria taudile viitavaid surmajärgseid kahjustusi ei ole.
3. Läbivaadatavad loomad ja valimi moodustamise meetod tuleb valida kooskõlas pädeva asutuse juhtnööride ja asjakohase situatsiooniplaaniga, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 43. Läbivaadatavate loomade ja valimi moodustamise meetodi puhul tuleb võtta arvesse taudiprofiili ning:
valimi moodustamise eesmärki;
ettevõttes peetavaid loetellu kantud liike;
ettevõttes peetavate loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade arvu;
peetavate loomade kategooriat;
uuringu puhul asjakohaseid kättesaadavaid andmeid peetavate loomade toodangu, tervise ja jälgitavuse kohta;
ettevõtte tüüpi ja loomakasvatustavasid;
kokkupuutega seotud riski ulatust:
tauditekitaja või siirutajaga kokkupuute tõenäosust;
loomade immuniseerimata jätmist vaktsineerimise või emaloomalt saadud immuunsuse tõttu ning
ettevõttes viibimise andmeid;
muid asjakohaseid epidemioloogilisi tegureid.
4. Läbivaadatavate loomade miinimumarv peab olema kooskõlas pädeva asutuse juhtnööride ja asjakohase situatsiooniplaaniga, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 43. Läbivaadatavate loomade miinimumarvu puhul tuleb arvesse võtta taudiprofiili ning eelkõige:
eeldatavat levimust ettevõttes;
uuringutulemuste soovitavat usaldatavustaset, mis ei tohi mingil juhul olla alla 95 %, ning
rahvusvahelisi standardeid ja kättesaadavaid teaduslikke tõendeid.
A.2. LOOMADELT PROOVIDE VÕTMINE LABORIUURINGUTE JAOKS
1. Laboriuuringute jaoks proovide võtmisel tuleb arvesse võtta punktis A.1 osutatud kliiniliste läbivaatuste tulemust ja võimaluse korral hõlmata punkti A.1 alapunktis 1 osutatud loomad.
2. Kui ilmseid tauditunnuseid või A-kategooria taudile viitavaid surmajärgseid kahjustusi ei ole, tuleb proovid koguda ettevõtte igas epidemioloogilises üksuses juhuslikult ja need peavad võimaldama taudi selle esinemise korral avastada.
3. Loomad, kellelt proove võetakse, kogutavate proovide laad ja proovivõtumeetod peavad olema kooskõlas pädeva asutuse juhtnööride ja asjakohase situatsiooniplaaniga, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 43. Loomade, kellelt proove võetakse, kogutavate proovide laadi ja proovivõtumeetodi puhul tuleb arvesse võtta taudiprofiili ja punkti A.1 alapunktis 3 sätestatud kriteeriume.
4. Nende loomade miinimumarv, kellelt proove võetakse, peab olema kooskõlas pädeva asutuse juhtnööride ja asjakohase situatsiooniplaaniga, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 43. Nende loomade miinimumarvu puhul, kellelt proove võetakse, tuleb arvesse võtta punkti A.1 alapunktis 4 sätestatud kriteeriume ja kasutatavate uuringute tulemusi.
5. Metsloomade puhul tuleb proovid koguda lastud, surnuna leitud või sihilikult lõksu püütud loomadelt või saada mitteinvasiivsete meetoditega, nagu lakukivid ja närimisköied või peibutussööt. Proovide miinimumarvu ja laadi puhul tuleb arvesse võtta metsloomapopulatsiooni hinnangulist suurust ning punkti A.1 alapunktides 3 ja 4 sätestatud asjakohaseid kriteeriume.
A.3. ETTEVÕTETE VALIMI MOODUSTAMINE KONTROLLKÄIKUDE JAOKS
1. Valimisse võetavad ettevõtted ja valimi moodustamise meetod peavad olemas kooskõlas pädeva asutuse juhtnööride ja asjakohase situatsiooniplaaniga, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 43. Valimisse võetavate ettevõtete ja valimi moodustamise meetodi puhul tuleb arvesse võtta taudiprofiili ja punkti A.1 alapunktis 3 sätestatud kriteeriume.
2. Kontrollitavate ettevõtete miinimumarv peab olema kooskõlas pädeva asutuse juhtnööride ja asjakohase situatsiooniplaaniga, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 43.
B. Diagnostikameetodid
Meetodid, võrdlusmaterjalid, nende standardimine ja A-kategooria taudi jaoks asjakohaseid diagnostikameetodeid kasutades tehtud uuringute tulemuste tõlgendamine peavad vastama delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklile 6 ja VI lisa III osale.
Valitud diagnostikameetodite eesmärk peab olema järelevalve tundlikkuse maksimeerimine. See järelevalve võib teatavatel asjaoludel hõlmata laboriuuringute kasutamist, et hinnata varasemat kokkupuudet taudiga.
C. Proovide vedu
1. Kõik A-kategooria taudi esinemise kinnitamiseks või välistamiseks võetud proovid tuleb saata nõuetekohaselt märgistatud ja identifitseeritaval kujul ametlikku laborisse, mida on nende saabumisest teavitatud. Nende proovidega peavad kaasas olema asjakohased vormid vastavalt pädeva asutuse ja proove saava labori kehtestatud nõuetele. Need vormid peavad sisaldama vähemalt järgmist:
nende loomade päritoluettevõte, kellelt proovid võeti;
teave nende loomade liigi, vanuse ja kategooria kohta, kellelt proovid võeti;
loomade kliinilised andmed, kui need on kättesaadavad ja asjakohased;
tauditunnused ja surmajärgsed leiud ning
muu asjakohane teave.
2. Kõiki proove tuleb:
säilitada veekindlates ja purunematutes anumates ja pakendites ning kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste standarditega;
hoida veo ajal kõige sobivamal temperatuuril ja kõige sobivamates muudes tingimustes, võttes arvesse asjaolusid, mis võivad mõjutada proovi kvaliteeti.
3. Pakendi välisküljele tuleb kinnitada silt vastuvõtva labori aadressiga ja järgmine sõnum peab olema selgesti nähtav:
„Patoloogiline loomne materjal; kergesti riknev; kergesti purunev; mitte avada väljaspool sihtlaborit.“
4. Proove vastuvõtva ametliku labori vastutavat isikut tuleb proovide saabumisest õigel ajal teavitada.
II LISA
SEIREPERIOOD
(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklites 8, 17, 27, 32, 48, 57 ja 59)
A-kategooria taudid |
Seireperiood |
Suu- ja sõrataud (FMD) |
21 päeva |
Veiste katku nakkus (RP) |
21 päeva |
Riftioru palaviku viiruse nakkus (RVFV) |
30 päeva |
Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus (LSD) |
28 päeva |
Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC nakkus (veiste kontagioosne pleuropneumoonia) (CBPP) |
45 päeva |
Lammaste ja kitsede rõuged (SPGP) |
21 päeva |
Väikemäletsejaliste katku viiruse nakkus (PPR) |
21 päeva |
Kitsede nakkav pleuropneumoonia (CCPP) |
45 päeva |
Hobuste Aafrika katk (AHS) |
14 päeva |
Burkholderia mallei nakkus (malleus) |
6 kuud |
Sigade klassikaline katk (CSF) |
15 päeva |
Sigade Aafrika katk (ASF) |
15 päeva |
Lindude kõrge patogeensusega gripp (HPAI) |
21 päeva |
Newcastle’i haiguse viiruse nakkus (NCD) |
21 päeva |
III LISA
TINGIMUSED HOBUSLASTE SUHTES TEATAVATE ERANDITE TEGEMISEKS ARTIKLI 12 LÕIKE 1 PUNKTIST a
(nagu on osutatud artikli 13 lõikes 4)
1. Hobuste Aafrika katku puhangu korral võib pädev asutus teha haigestunud ja haigestumata loomade suhtes erandi artikli 12 lõike 1 punktist a, eeldusel et:
erandiga hõlmatud haigestunud loomad on isoleeritud siirutajate eest kaitstud ruumides, mis hoiavad ära tauditekitaja leviku loomadelt asjakohastele siirutajatele, kuni loomade saabumisest siirutajate eest kaitstud ruumidesse on möödunud 40 päeva, mis on Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohase peatüki kohaselt kindlaks määratud nakkusohtlik periood, ning
seire, sh vajaduse korral pädeva asutuse tehtud laboriuuringud, näitab, et ükski siirutajate eest kaitstud ruumides olev loom ei kujuta endast viiruse edasikandumise riski.
2. Burkholderia mallei nakkuse (malleus) puhangu korral võib pädev asutus teha haigestumata loomade suhtes erandi artikli 12 lõike 1 punktist a, eeldusel et erandiga hõlmatud loomad pannakse karantiini kuni:
haigestunud loomade surmamise ja hävitamiseni;
pärast surmamist on ettevõte puhastatud ja desinfitseeritud artikli 15 kohaselt ning
ülejäänud loomadele on tehtud komplemendi sidumise test, mille tulemus oli seerumilahjendusel 1: 5 negatiivne ja mis tehti vähemalt kuus kuud pärast punktis b osutatud puhastamist ja desinfitseerimist võetud proovidega,
IV LISA
PUHASTAMIS-, DESINFITSEERIMIS- JA VAJADUSE KORRAL PUTUKATE JA NÄRILISTE TÕRJE MENETLUSED
(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklites 12, 15, 16, 39, 45 ja 57)
A. Üldnõuded
1. Biotsiidide ning puhastus- ja desinfitseerimistoimingute valimisel tuleb arvesse võtta:
nakkusetekitajat;
töödeldavate ettevõtete, sõidukite, esemete ja materjalide laadi ning
kohaldatavaid õigusakte.
2. Biotsiidide kasutamise tingimused peavad tagama, et nende tõhusust ei vähendata. Eelkõige tuleb järgida tootja kehtestatud tehnilisi parameetreid nagu rõhk, temperatuur, nõutav kokkupuuteaeg ja säilitamine. Koostoime muude ainetega ei tohi desinfitseerimisvahendi toimet kahjustada.
3. Varem puhastatud osade uuesti saastumist tuleb vältida, eriti kui pesemiseks kasutatakse rõhu all olevaid vedelikke.
4. Puhastamistoiminguteks kasutatavat vett peab hoidma ja see tuleb kõrvaldada viisil, mis väldib A-kategooria taudi tekitajate leviku ohtu.
5. Biotsiide tuleb kasutada viisil, mis vähendab võimalikult suurel määral nende kasutamisega kaasneda võivat negatiivset mõju keskkonnale ja rahvatervisele.
B. Esialgne puhastamine ja desinfitseerimine
Artikli 15 kohasel esialgsel puhastamisel ja desinfitseerimisel tuleb A-kategooria taudi levitamise vältimiseks teha järgmist:
loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade korjused või nende osad tuleb desinfitseerimisvahendiga üle pihustada ning ettevõttest kinnistes ja lekkekindlates sõidukites või mahutites töötlemiseks ja kõrvaldamiseks ära viia;
surmamise, tapmise või tapajärgse kontrolli käigus maha sattuda võinud koed või veri tuleb hoolikalt kokku koguda ja kõrvaldada;
niipea kui loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade korjused või nende osad on töötlemiseks või kõrvaldamiseks ära viidud, tuleb ettevõtte osad, kus neid loomi peeti, ja muude hoonete osad, pinnad või seadmed, mis surmamise või tapajärgse kontrolli käigus saastusid, desinfitseerimisvahendiga üle pihustada;
sõnnik, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu, tuleb desinfitseerimisvahendiga põhjalikult immutada;
desinfitseerimisvahend peab töödeldud pinnale jääma vähemalt 24 tunniks;
seadmed, mahutid, söödanõud, pinnad ja materjal, mis on pärast pesu ja desinfitseerimist tõenäoliselt saastunud, tuleb hävitada.
C. Lõplik puhastamine ja desinfitseerimine
Lõplikuks puhastamiseks ja desinfitseerimiseks artikli 57 tähenduses tuleb teha järgmist.
Sõnnik, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu, tuleb eemaldada ja seda tuleb töödelda järgmiselt:
tahke sõnnik, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu kas
töödeldakse auruga vähemalt 70 °C juures;
põletatakse;
maetakse piisavalt sügavale, et loomad sellele ligi ei pääseks, või
virnastatakse, pihustatakse desinfitseerimisvahendiga üle ja jäetakse seisma vähemalt 42 päevaks, kattes virna või selle ümber virnastades, et tagada kõikide kihtide termiline töötlemine;
vedelat sõnnikut tuleb ladustada vähemalt 42 päeva ja lindude kõrge patogeensusega gripi korral 60 päeva pärast nakkusohtliku materjali viimast lisamist.
Hooned, pinnad ja seadmed tuleb põhjalikult pesta ja puhastada, eemaldades allesjäänud rasva ja mustuse, ning desinfitseerimisvahenditega üle pihustada.
Seitsme päeva pärast tuleb ettevõtted uuesti puhastada ja desinfitseerida.
V LISA
KAITSE- JA JÄRELEVALVETSOONIDE MIINIMUMRAADIUS
(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 21)
Ettevõtte ümbruse raadius
A-kategooria taudid |
Kaitsetsoon |
Järelevalvetsoon |
Suu- ja sõrataud |
3 km |
10 km |
Veiste katku nakkus |
3 km |
10 km |
Riftioru palaviku viiruse nakkus |
20 km |
50 km |
Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus |
20 km |
50 km |
Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC nakkus (veiste kontagioosne pleuropneumoonia) |
Ettevõte |
3 km |
Lammaste ja kitsede rõuged |
3 km |
10 km |
Väikemäletsejaliste katku viiruse nakkus |
3 km |
10 km |
Kitsede nakkav pleuropneumoonia |
Ettevõte |
3 km |
Hobuste Aafrika katk |
100 km |
150 km |
Burkholderia mallei nakkus (malleus) |
Ettevõte |
Ettevõte |
Sigade klassikaline katk |
3 km |
10 km |
Sigade Aafrika katk |
3 km |
10 km |
Lindude kõrge patogeensusega gripp |
3 km |
10 km |
Newcastle’i haiguse viiruse nakkus |
3 km |
10 km |
VI LISA
PIIRANGUTSOONIS KEHTIVAD KEELUD
(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 27)
Tabel. Loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade ja neilt loomadelt saadud toodetega seotud tegevuste keelud
LOOMADE JA TOODETEGA SEOTUD TEGEVUSTE KEELUD A-KATEGOORIA TAUDIDE KORRAL (1) |
FMD |
RP |
RVFV |
LSD |
CBPP |
SPGP |
PPR |
CCPP |
CSF |
ASF |
AHS |
GLAND |
HPAI |
NCD |
|
Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedu piirangutsooni ettevõtetest |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
NA |
X |
X |
|
Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade vedu piirangutsooni ettevõtetesse |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
NA |
X |
X |
|
Loetellu kantud liikidesse kuuluvate ulukite varude täiendamine |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
NA |
X |
X |
|
Laadad, turud, näitused ja muud loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kogunemised, sealhulgas nende liikide kokkukogumine ja jaotamine |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
NA |
X |
X |
|
Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade sperma, ootsüütide ja embrüote vedu piirangutsooni ettevõtetest |
X |
X |
X |
X (2) |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
NA |
NA |
NA |
|
Loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt peetavatelt loomadelt sperma, ootsüütide ja embrüote kogumine |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
NP |
NA |
NA |
NA |
|
Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade viimine teise ettevõttesse kunstliku seemendamise eesmärgil |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
NA |
NA |
NA |
|
Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade viimine teise ettevõttesse loomuliku seemendamise eesmärgil |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
NA |
NA |
NA |
|
►M2 Haudemunade vedu piirangutsooni ettevõtetesse ja sealt välja ◄ |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
X |
X |
|
Loetellu kantud peetavate ja metsloomade värske liha (v.a rups) vedu piirangutsooni tapamajadest või ulukikäitlusettevõtetest |
X |
X |
X |
NP |
NP |
X |
X |
NP |
X |
X |
NP |
NA |
X |
X |
|
LOOMADE JA TOODETEGA SEOTUD TEGEVUSTE KEELUD A-KATEGOORIA TAUDIDE KORRAL (1) (jätkub) |
FMD |
RP |
RVFV |
LSD |
CBPP |
SPGP |
PPR |
CCPP |
CSF |
ASF |
AHS |
GLAND |
HPAI |
NCD |
|
Loetellu kantud peetavate ja metsloomade rupsi vedu piirangutsooni tapamajadest või ulukikäitlusettevõtetest |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
NP |
NA |
X |
X |
|
Loetellu kantud liikide loomade värskest lihast saadud lihatoodete vedu piirangutsooni ettevõtetest |
X |
X |
X |
NP |
NP |
NP |
X |
NP |
X |
X |
NP |
NA |
X |
X |
|
Loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade toorpiima ja ternespiima vedu piirangutsooni ettevõtetest |
X |
X |
X |
X |
NP |
X |
X |
NP |
NA |
NA |
NP |
NA |
NA |
NA |
|
Piimatoodete ja ternespiimatoodete vedu piirangutsooni ettevõtetest |
X |
X |
X |
X |
NP |
X |
X |
NP |
NA |
NA |
NP |
NA |
NA |
NA |
|
Inimtoiduks ettenähtud munade vedu piirangutsooni ettevõtetest |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
NA |
X |
X |
|
Loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt peetavatelt loomadelt saadud loomsete kõrvalsaaduste vedu piirangutsooni ettevõtetest, välja arvatud loomade korjused või surnud loomade kehaosad |
Sõnnik, sealhulgas allapanu ja kasutatud allapanu |
X |
X |
X |
X |
NP |
X |
X |
NP |
X |
X |
NP |
NA |
X |
X |
Loomade nahk, vill, harjased ja suled |
X |
X |
X |
X |
NP |
X |
X |
NP |
X |
X |
NP |
NA |
X |
X |
|
Loomsed kõrvalsaadused, mis ei ole sõnnik (sh allapanu ja kasutatud allapanu) ega loomade nahk, vill, harjased ja suled |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
X |
NA |
X |
X |
|
LOOMADE JA TOODETEGA SEOTUD TEGEVUSTE KEELUD A-KATEGOORIA TAUDIDE KORRAL (1) (jätkub) |
FMD |
RP |
RVFV |
LSD |
CBPP |
SPGP |
PPR |
CCPP |
CSF |
ASF |
AHS |
GLAND |
HPAI |
NCD |
|
►M2 Piirangutsoonis saadud taimsete söödamaterjalide ja põhu vedu ◄ |
X |
X |
NP |
NP |
NP |
NP |
NP |
NP |
NP |
NP |
NP |
NA |
NP |
NP |
|
(1)
A-kategooria taudide lühendid vastavalt II lisale. |
VII LISA
PIIRANGUTSOONIST PÄRIT LOOMSETE SAADUSTE RISKE MAANDAV TÖÖTLEMINE
(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklites 27, 33 ja 49)
Töötlusviis |
FMD (1) |
RP |
RVFV |
LSD |
CBPP |
SPGP |
PPR |
CCPP |
CSF |
ASF |
AHS |
HPAI |
NCD |
LIHA |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Kuumtöötlemine hermeetiliselt suletud mahutis, et saavutada F0 (2) väärtuseks vähemalt 3 |
x |
|
|
|
|
|
X |
|
X |
X |
|
X |
X |
Kuumtöötlemine sisetemperatuurini 80 °C |
X |
|
|
|
|
|
X |
|
X |
X |
|
X |
X |
Kuumtöötlemine sisetemperatuurini 70 °C |
X |
|
|
|
|
|
X |
|
X |
|
|
X |
X |
(Eelnevalt konditustatud ja rasvatustatud liha) kuumtöötlemine nii, et selle sisetemperatuur oleks vähemalt 70 °C vähemalt 30 minuti vältel |
X |
|
|
|
|
|
X |
|
X |
X |
|
|
|
Hermeetiliselt suletud mahutis vähemalt 60 °C juures vähemalt 4 tundi |
X |
|
|
|
|
|
X |
|
X |
X |
|
|
|
Sisetemperatuur 73,9 °C vähemalt 0,51 sekundiks (3) |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
Sisetemperatuur 70,0 °C vähemalt 3,5 sekundiks (3) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
Sisetemperatuur 65,0 °C vähemalt 42 sekundiks (3) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
Sisetemperatuur 60 °C vähemalt 507 sekundiks (3) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
Kuumtöötlemine kuivatamiseks, et saavutada Aw väärtus kuni 0,93 ja pH väärtus kuni 6 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Kuumtöötlemine vähemalt 65 °C sisetemperatuurini nii pikaks ajaks, kui on vaja, et saavutada pastöriseerimisväärtus (pv), mis on vähemalt 40 |
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
Kondiga liha loomulik kääritamine ja laagerdamine: vähemalt 9 kuud, et saavutada Aw väärtus kuni 0,93 ja pH väärtus kuni 6 |
X |
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
Kondita liha loomulik kääritamine ja laagerdamine: vähemalt 9 kuud, et saavutada Aw väärtus kuni 0,93 ja pH väärtus kuni 6 |
X |
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
Seljatükkide loomulik kääritamine: vähemalt 140 päeva, et saavutada Aw väärtus kuni 0,93 ja pH väärtus kuni 6 (4) |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
Tagaosade loomulik kääritamine: vähemalt 190 päeva, et saavutada Aw väärtus kuni 0,93 ja pH väärtus kuni 6 (4) |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
Itaalia stiilis kondiga tagaosade kuivatamine pärast soolamist: vähemalt 313 päeva (4) |
|
|
|
|
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
Hispaania stiilis kondiga tagaosade ja seljatükkide kuivatamine pärast soolamist (4): — Ibeeria tõugu sigade tagaosad: vähemalt 252 päeva — Ibeeria tõugu sigade abaosad: vähemalt 140 päeva — Ibeeria tõugu sigade seljatükid: vähemalt 126 päeva — Serrano sink: vähemalt 140 päeva |
X |
|
|
|
|
|
|
|
X |
X |
|
|
|
Rümpade laagerdamine temperatuuril vähemalt 2 °C vähemalt 24 tunni jooksul pärast tapmist |
|
|
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Rupsi eemaldamine |
|
|
|
X |
X |
X |
|
X |
|
|
|
|
|
KESTAD |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Soolamine kuiva naatriumkloriidi (NaCl) või selle küllastunud lahusega (Aw < 0,80) vähemalt 30 järjestikuse päeva jooksul ümbritseva keskkonna temperatuuril vähemalt 20 °C |
X |
|
|
OK (5) |
|
|
X |
|
X |
X |
|
|
|
Soolamine fosfaadilisandiga kuiva soola (86,5 % NaCl, 10,7 % Na2HPO4 and 2,8 % Na3PO4) või selle küllastunud lahusega (Aw < 0,80) vähemalt 30 järjestikuse päeva jooksul ümbritseva keskkonna temperatuuril vähemalt 20 °C |
X |
|
|
|
|
X |
|
X |
X |
|
|
|
|
Soolamine naatriumkloriidiga (NaCl) vähemalt 30 päeva jooksul (6) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Pleegitamine (6) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Kuivatamine (6) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
PIIM |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Kuumtöötlemine (steriliseerimine), et saavutada F0 väärtuseks vähemalt 3 |
X |
|
|
|
SC (5) |
|
|
SC (5) |
|
|
|
|
|
Kuumtöötlemine (kõrgkuumutamine): vähemalt 132 °C juures vähemalt 1 sekundi jooksul |
X |
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
||
Kuumtöötlemine (kõrgkuumutamine): vähemalt 135 °C juures sobiva aja jooksul |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Kuumtöötlemine (lühiajaline kõrgpastöriseerimine), kui piima pH väärtus on alla 7, vähemalt 72 °C juures vähemalt 15 sekundit |
X |
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
||
Kuumtöötlemine (lühiajaline kõrgpastöriseerimine), kui piima pH väärtus on vähemalt 7, vähemalt 72 °C juures vähemalt 15 sekundit, kaks korda |
X |
|
|
|
|
X |
|
|
|
|
|
||
Kuumtöötlemine (lühiajaline kõrgpastöriseerimine) koos füüsilise töötlemisega, et saavutada vähemalt 1 tunniks pH väärtus alla 6 või et saavutada piima sisetemperatuur vähemalt 72 °C, koos kuivatamisega |
X |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Pastöriseerimine, mis seisneb ühekordses kuumtöötlemises, mille toime on vähemalt samaväärne 72 °C rakendamisega 15 sekundi jooksul |
X |
|
X |
X |
X |
|
|
|
|
|
|
||
(1)
Taudide lühendid vastavalt II lisale.
(2)
F0 on arvutatud surmav mõju bakterieostele. F0 väärtus 3 tähendab, et toote kõige külmemat kohta on piisavalt kuumutatud, et saavutada sama surmav toime nagu 121 °C (250 °F) juures kolmeminutilise kiire kuumutamise ja jahutamise vältel.
(3)
Üksnes kodulinnuliha puhul.
(4)
Ainult sigade puhul.
(5)
Ohutu kaup.
(6)
Mitte veistelt, lammastelt, kitsedelt ja sigadelt saadud kestade puhul. |
Töötlusviis |
HPAI |
NCD |
MUNAD |
|
|
Kuumtöötlemine: — Terve muna: — — 60,0 °C – 188 s — täielikult kuumtöödeldud — Munasegud: — — 60 °C – 188 s — täielikult kuumtöödeldud — 61,1 °C – 94 s — Vedel munavalge: — — 55,6 °C – 870 s — 56,7 °C – 232 s — Tavaline või puhas munakollane: — — 60 °C – 288 s — 10 % lisatud soolaga munakollane: — — 62,2 °C – 138 s — Kuivatatud munavalge: — — 67 °C – 20 tundi — 54,4 °C – 50,4 tundi — 51,7 °C – 73,2 tundi |
X |
|
Kuumtöötlemine: — Terve muna: — — 55 °C – 2 521 s — 57 °C – 1 596 s — 59 °C – 674 s — täielikult kuumtöödeldud — Vedel munavalge: — — 55 °C – 2 278 s — 57 °C – 986 s — 59 °C – 301 s — 10 % lisatud soolaga munakollane — — 55 °C – 176 s — Kuivatatud munavalge: — — 57 °C – 54,0 tundi |
|
X |
VIII LISA
PIIRANGUTSOONIST PÄRIT MITTELOOMSETE SAADUSTE RISKE MAANDAV TÖÖTLEMINE
(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklites 36 ja 52)
Töötlusviis |
FMD (1) |
RP |
Kuumtöötlemine suletud kambris auruga vähemalt 80 °C juures ja vähemalt 10 minutit |
X |
X |
Ladustamine pakendites või pallides lähimast puhangust vähemalt 2 km kaugusel asuvas kohas varjualuses, kust neid ei viida minema vähemalt enne kolme kuu möödumist artikli 15 kohase puhastamise ja desinfitseerimise lõpetamisest |
X |
X |
(1)
Taudide lühendid vastavalt II lisale. |
IX LISA
KAITSETSOONIST PÄRIT LIHA MÄRGISTAMINE
(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklites 33 ja 49)
1. Märgistus, mis kantakse artikli 33 lõike 1 punkti b kohasele kaitsetsoonist pärit värskele kodulinnulihale, mis ei ole ette nähtud teise liikmesriiki viimiseks, peab vastama järgmistele tingimustele:
kuju ja sisu:
„XY“ tähistab määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jao B osa punktis 6 osutatud asjaomast riigikoodi ja „1234“ tähistab määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jao B osa punktis 7 osutatud ettevõtte tunnustamise numbrit.
mõõtmed:
2. Artikli 33 lõike 2 punkti a kohases töötlemisettevõttes töötlemiseks ette nähtud värskele lihale kantav märgistus koosneb:
määruses (EÜ) nr 853/2004 ette nähtud identifitseerimismärgist koos täiendava diagonaalse ristiga, mis koosneb kahest templi keskkohta läbivast sirgest joonest ja võimaldab lugeda märgil esitatud teavet, või
ühest 6,5 cm laiusest ja 4,5 cm kõrgusest ovaalsest templist, millel peab olema selgelt loetavalt esitatud järgmine teave:
X LISA
MEETMETE KESTUS KAITSETSOONIS
(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 39)
A-kategooria taudid |
Meetmete miinimumkestus kaitsetsoonis (artikli 39 lõige 1) |
Järelevalvemeetmete täiendav kestus kaitsetsoonis (artikli 39 lõige 3) |
Suu- ja sõrataud |
15 päeva |
15 päeva |
Veiste katku nakkus |
21 päeva |
9 päeva |
Riftioru palaviku viiruse nakkus |
30 päeva |
15 päeva |
Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus |
28 päeva |
17 päeva |
Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC nakkus (veiste kontagioosne pleuropneumoonia) |
45 päeva |
Ei kohaldata |
Lammaste ja kitsede rõuged |
21 päeva |
9 päeva |
Väikemäletsejaliste katku viiruse nakkus |
21 päeva |
9 päeva |
Kitsede nakkav pleuropneumoonia |
45 päeva |
Ei kohaldata |
Hobuste Aafrika katk |
12 kuud |
Ei kohaldata |
Burkholderia mallei nakkus (malleus) |
6 kuud |
Ei kohaldata |
Sigade klassikaline katk |
15 päeva |
15 päeva |
Sigade Aafrika katk |
15 päeva |
15 päeva |
Lindude kõrge patogeensusega gripp |
21 päeva |
9 päeva |
Newcastle’i haiguse viiruse nakkus |
21 päeva |
9 päeva |
XI LISA
MEETMETE KESTUS JÄRELEVALVETSOONIS
(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklites 55 ja 56)
A-kategooria taudid |
Meetmete miinimumkestus järelevalvetsoonis |
Suu- ja sõrataud |
30 päeva |
Veiste katku nakkus |
30 päeva |
Riftioru palaviku viiruse nakkus |
45 päeva |
Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus |
45 päeva |
Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC nakkus (veiste kontagioosne pleuropneumoonia) |
45 päeva |
Lammaste ja kitsede rõuged |
30 päeva |
Väikemäletsejaliste katku viiruse nakkus |
30 päeva |
Kitsede nakkav pleuropneumoonia |
45 päeva |
Hobuste Aafrika katk |
12 kuud |
Burkholderia mallei nakkus (malleus) |
Ei kohaldata |
Sigade klassikaline katk |
30 päeva |
Sigade Aafrika katk |
30 päeva |
Lindude kõrge patogeensusega gripp |
30 päeva |
Newcastle’i haiguse viiruse nakkus |
30 päeva |
XII LISA
PROOVIVÕTUKORD JA DIAGNOSTIKAMEETODID VEELOOMADE A-KATEGOORIA TAUDIDE KORRAL
1. Kliinilise läbivaatuse ja proovide kogumise suhtes kohaldatakse järgmist korda:
kliiniline läbivaatus ja laboriuuringute jaoks proovide võtmine peab hõlmama:
loetellu kantud liikidesse kuuluvaid vesiviljelusloomi, kellel on asjaomase A-kategooria taudi tunnused, ning
vesiviljelusloomi, kes on hiljuti tõenäoliselt surnud kahtlustatud või kinnitust leidnud taudi tõttu, ning
vesiviljelusloomi, kellel on epidemioloogiline seos A-kategooria taudi kahtluse või kinnitatud juhtumiga;
kogutavate proovide miinimumarv:
|
Stsenaarium |
|||
Loomade tüüp |
Teade suurenenud suremuse kohta |
Nakatunud loomade sissetoomine |
Surmajärgsete või tauditunnuste täheldamine |
Muudel asjaoludel põhinev kahtlus |
Molluskid (kogu loom) |
30 |
30 |
— |
150 |
Koorikloomad |
10 |
|
10 |
150 |
Kalad |
— |
— |
10 |
30 |
molluskitelt proovide võtmisel kohaldatakse järgmisi lisakriteeriume:
proovivõtuks tuleb valida nakkuskahtlusega loomad. Kui kahtlusega seotud loomade populatsioonis on loetellu kantud liike, tuleb need valida proovivõtuks;
kui esineb nõrku, avatud kojapoolmetega või äsja surnud, kuid mitte lagunenud molluskeid, valitakse proovivõtuks eelkõige need molluskid. Kui selliseid molluskeid ei esine, peavad proovivõtuks väljavalitud molluskid hõlmama vanimaid terveid molluskeid;
kui ettevõttes kasutatakse molluskite kasvatamiseks mitut veeallikat, peab proovivõtuvalim hõlmama kõikidest veeallikatest pärit molluskeid, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud ettevõtte kõik osad;
kui proove võetakse ilmselt ühesuguse epidemioloogilise staatusega molluskikasvandustest, peab see hõlmama molluskeid esinduslikust arvust proovivõtukohtadest.
Selliste proovivõtukohtade valimisel tuleb peamiste teguritena arvesse võtta loomade asustustihedust, veevoolu, loetellu kantud vastuvõtlike ja vektorliikide esinemist, batümeetrilisi andmeid ja kasvatustavasid. Proove tuleb võtta ka molluskikasvandustes asuvatest või nendega külgnevatest looduslikest kasvukohtadest;
koorikloomadelt proovide võtmisel kohaldatakse järgmisi lisakriteeriume:
kui tootmisüksustes esineb nõrku või surmaeelses seisundis loetellu kantud liikidesse kuuluvaid koorikloomi, tuleb proovivõtuks valida eelkõige need koorikloomad. Kui selliseid loomi ei esine, peavad koorikloomade proovivõtuvalimis olema proportsionaalselt esindatud kõik koorikloomade põlvkonnad;
kui koorikloomade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab valim hõlmama kõikidest veeallikatest pärit loetellu kantud liikidesse kuuluvaid koorikloomi, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud kõik ettevõtte osad;
kui käesoleva määruse artikli 102 punkti a kohaselt on nõutav proovide võtmine loetellu kantud liikide looduslikelt populatsioonidelt, tuleb proovivõtukohtade arv ja geograafiline jaotus kindlaks määrata viisil, mis tagab nakkuskahtlusega ala piisava kaetuse.
Proovivõtukohad peavad esindama vastuvõtlike liikide looduslike populatsioonide elupaigaks olevaid eri ökosüsteeme, nagu mereökosüsteemid, suudmealad, jõgikonnad ja järvistud;
kaladelt proovide võtmisel kohaldatakse järgmisi lisakriteeriume:
kui esineb nõrku, ebatavaliselt käituvaid või äsja surnud, kuid mitte veel lagunenud kalu, tuleb proovivõtuks valida need kalad. Kui selliseid loomi ei esine, peavad kalade proovivõtuvalimis olema proportsionaalselt esindatud loetellu kantud liikidesse kuuluvate kalade kõik põlvkonnad;
kui kalade kasvatamiseks kasutatakse mitut veeallikat, peab valim hõlmama kõikidest veeallikatest pärit loetellu kantud liike, nii et selles oleksid proportsionaalselt esindatud kõik ettevõtte osad;
vikerforelli (Onchorynchus mykiss) või hariliku ahvena (Perca fluviatilis) olemasolu korral võib proovivõtmiseks valida ainult nende liikide kalu. Kui vikerforelli ega harilikku ahvenat ei leidu, peavad valimis olema esindatud kõik muud olemasolevad loetellu kantud liigid, järgides punktides a–d loetletud kriteeriume;
kui käesoleva määruse artikli 102 punkti a kohaselt on nõutav proovide võtmine loetellu kantud liikide looduslikelt populatsioonidelt, tuleb proovivõtukohtade arv ja geograafiline jaotus kindlaks määrata viisil, mis tagab nakkuskahtlusega ala piisava kaetuse.
Proovivõtukohad peavad esindama ka vastuvõtlike liikide looduslike populatsioonide elupaigaks olevaid eri ökosüsteeme, nagu mereökosüsteemid, suudmealad, jõgikonnad ja järvistud;
prooviks võetavate elundite valimine ning proovide ettevalmistamine, ladustamine ja vedu laborisse peab toimuma kooskõlas asjaomase taudiga tegeleva Euroopa Liidu referentlabori soovitustega.
2. Proove tuleb uurida laboris, kus kasutatakse asjaomase taudiga tegeleva Euroopa Liidu referentlabori heakskiidetud diagnostikameetodeid ja nende kohaldamise korda.
XIII LISA
TABANDUNUD VESIVILJELUSETTEVÕTETE KASUTAMATA HOIDMISE MIINIMUMPERIOODID
Käesoleva määruse artiklis 81 osutatud kasutamata hoidmise perioodid ning artikli 96 lõigetes 4 ja 5 osutatud samaaegse kasutamata hoidmise perioodid
A-kategooria taud |
Tabandunud ettevõtte kasutamata hoidmise miinimumperiood |
Sama kaitsetsooni tabandunud ettevõtete samaaegse kasutamata hoidmise miinimumperiood |
Täiendavad nõuded |
Mikrocytos mackini infektsioon |
6 kuud |
4 nädalat |
Peab hõlmama aasta kõige külmemat perioodi |
Perkinsus marinus’e infektsioon |
6 kuud |
4 nädalat |
Peab hõlmama aasta kõige soojemat perioodi |
Taura sündroomi viiruse infektsioon |
6 nädalat |
4 nädalat |
Peab hõlmama aasta kõige soojemat perioodi |
Yellowheadi taudi viiruse infektsioon |
6 nädalat |
3 nädalat |
Peab hõlmama aasta kõige soojemat perioodi |
Epizootiline vereloomeelundite nekroos |
8 nädalat |
4 nädalat |
Peab hõlmama aasta kõige soojemat perioodi |
XIV LISA
PIIRANGUTSOONIDE KEHTESTAMISE KRITEERIUMID VEELOOMADE A-KATEGOORIA TAUDIDE KORRAL
1. Artiklis 85 osutatud piirangutsoonid tuleb kindlaks määrata igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse vähemalt järgmisi tegureid:
A-kategooria taudi nakkusega ettevõtte või kasvanduste rühma molluskite/koorikloomade/kalade surmajuhtumite koguarv, koguprotsent ja surnud loomade jaotus;
asjakohane teave nakkusega ettevõttesse (ettevõtetesse) ja sealt välja liikumiste kohta;
kaugus naaberettevõtetest ja nende tihedus;
looduslike veeloomade esinemine;
teave looduslike veeloomade selliste surmajuhtumite, haiguskahtluste või haiguspuhangute kohta, mis on või võivad olla seotud konkreetse A-kategooria taudiga;
töötlemisettevõtete lähedus ja neis ettevõtetes esinevad liigid, eriti mis puutub loetellu kantud liikidesse;
tabandunud ja naabruses asuvates ettevõtetes kohaldatavad kasvatustavad;
hüdrodünaamilised tingimused ja muud tegurid, mis on epidemioloogiliselt olulised.
2. Molluskeid ja koorikloomi tabavate A-kategooria taudide kaitse- ja järelevalvetsoonide geograafilise piiritlemise suhtes kohaldatakse järgmisi miinimumnõudeid:
kaitsetsoon tuleb kehtestada ametlikult A-kategooria taudiga nakatunuks kinnitatud ettevõtte või kasvanduste rühma vahetus läheduses ja see peab vastama asjakohaste hüdrodünaamiliste ja epidemioloogiliste andmete põhjal kindlaks määratud alale;
väljaspool kaitsetsooni tuleb kehtestada järelevalvetsoon, mis vastab kaitsetsooni ümbritsevale asjakohaste hüdrodünaamiliste ja epidemioloogiliste andmete põhjal kindlaks määratud alale.
3. Kalu tabavate A-kategooria taudide kaitse- ja järelevalvetsoonide geograafilise piiritlemise suhtes tuleb kohaldada järgmisi miinimumnõudeid:
kaitsetsoon tuleb kehtestada sellise ettevõtte ümber, kus on leidnud kinnitust epizootilise vereloomeelundite nekroosi (EHN) esinemine. See tsoon vastab:
rannikualadel: sellise ringi sees olevale alale, mille raadius on vähemalt üks loodete horisontaalne ulatus või vähemalt viis kilomeetrit (olenevalt sellest, kumb on suurem) ja mille keskpunktis on ettevõte, kus on ametlikult kinnitust leidnud EHNi esinemine, või samaväärsele alale, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal;
sisemaal: selle ettevõtte kogu valgalale, kus on ametlikult kinnitust leidnud EHNi esinemine. Pädev asutus võib piirata tsooni ulatust valgala osade või ettevõtte alaga, kui sellega ei kahjustata taudi leviku tõkestamist;
pädev asutus peab kehtestama väljaspool kaitsetsooni järelevalvetsooni, mis peab:
rannikualadel: vastama kaitsetsooni ümbritsevale loodete horisontaalse ulatuse kattumise alale või kaitsetsooni ümbritsevale sellise ringi sees olevale alale, mille raadius kaitsetsooni keskpunktist on 10 km, või samaväärsele alale, mis on kindlaks määratud asjakohaste hüdrodünaamiliste või epidemioloogiliste andmete põhjal;
sisemaal: olema kehtestatud kaitsetsoonist väljaspool asuv laiem ala.
XV LISA
JÄRELEVALVEKAVA JA TÕRJEMEETMETE KESTUS JÄRELEVALVETSOONIS VESIVILJELUSLOOMADE A-KATEGOORIA TAUDIDE KORRAL
(nagu on osutatud käesoleva määruse artiklites 98 ja 101)
1. Järelevalvekava
Järelevalvetsoonis loetellu kantud liike pidavad ettevõtted ja vesiviljelusettevõtete rühmad peavad alluma artiklis 98 sätestatud järelevalvele, et kontrollida asjaomase A-kategooria taudi nakkuse esinemist. Järelevalve peab hõlmama loomatervise ülevaatusi, sealhulgas tootmisüksustest proovide võtmist. Pädev asutus peab neid ülevaatusi tegema tabelite 1 ja 2 kohaselt.
Proovide võtmise suhtes kohaldatakse XII lisa punktis 1 sätestatud kriteeriume, nagu on liigi puhul asjakohane.
Tabel 1
Järelevalvekava, mis hõlmab loomatervise ülevaatusi ning ettevõtetest ja ettevõtete rühmadest veeloomade A-kategooria taudide, välja arvatud epizootilise vereloomeelundite nekroosi avastamiseks proovide võtmist
A-kategooria taud |
Loomatervise ülevaatuste arv aastas |
Laboriuuringute arv aastas |
Loomade arv valimis |
Periood aastas, mil proovid võetakse |
Proovivõtuvalimisse kuulunud loomade ettevõttes viibimise aeg |
Mikrocytos mackini infektsioon |
1 |
1 |
150 |
Kui nakkuse levimus on teadaolevalt suurim või aprillis-mais, kui merevee temperatuur on olnud 3–4 kuud alla 10 °C |
4 kuud |
Perkinsus marinus’e infektsioon |
1 |
1 |
150 |
Kui nakkuse levimus on teadaolevalt suurim või septembris, oktoobris või novembris |
4 kuud |
Taura sündroomi viiruse infektsioon |
2 |
2 |
150 |
Aasta sellel perioodil, kui veetemperatuur jõuab tõenäoliselt aasta kõrgeimale tasemele |
2 kuud |
Yellowheadi taudi viiruse infektsioon |
2 |
2 |
150 |
Aasta sellel perioodil, kui veetemperatuur jõuab tõenäoliselt aasta kõrgeimale tasemele |
2 kuud |
Tabel 2
Järelevalve erikava, mis hõlmab loomatervise ülevaatusi ja ettevõtetes veeloomadelt epizootilise vereloomeelundite nekroosi (EHN) avastamiseks proovide võtmist (1)
Ettevõtte tüüp |
Tervisekontrollide arv aastas (kaheaastane seire) |
Proovivõttude arv aastas (kaheaastane seire) |
Kalade arv valimis |
|
Kasvatatavate kalade arv |
Sugukalade arv (2) |
|||
a) Sugukarjaga ettevõtted |
2 |
2 |
150 (esimene ja teine kontroll) |
150 (esimene või teine kontroll) |
b) Üksnes sugukarjaga ettevõtted |
2 |
1 |
0 |
150 (2) (esimene või teine kontroll) |
c) Sugukarjata ettevõtted |
2 |
2 |
150 (esimene ja teine kontroll) |
0 |
Kalade maksimaalne arv koondproovis: 10 |
||||
(1)
Kaladelt tuleb laboriuuringute jaoks proove võtta, kui veetemperatuur on vahemikus 11–20 °C. Veetemperatuuri nõuet tuleb kohaldada ka loomatervise ülevaatuste puhul. Ettevõtetes, kus veetemperatuur ei tõuse aasta jooksul 11 °C-ni, tuleb proove võtta ja loomatervise ülevaatusi teha siis, kui veetemperatuur on kõrgeimal tasemel.
(2)
Sugukarjast võetud proovide hulka ei tohi kuuluda sugunäärmete vedelikud, niisk ega mari, kuna puuduvad tõendid selle kohta, et EHN põhjustaks reproduktiivsüsteemi infektsiooni. |
2. Järelevalvetsoonis rakendatavate tõrjemeetmete kestus
A-kategooria taud |
Järelevalve miinimumperioodid |
Mikrocytos mackini infektsioon |
3 aastat |
Perkinsus marinus’e infektsioon |
3 aastat |
Taura sündroomi viiruse infektsioon |
2 aastat |
Yellowheadi taudi viiruse infektsioon |
2 aastat |
Epizootiline vereloomeelundite nekroos |
2 aastat |
Kui järelevalveperiood on möödunud ja uusi asjaomase A-kategooria taudiga nakatumise juhtumeid ei ole avastatud, tuleb järelevalvetsooni meetmed tühistada, nagu on ette nähtud käesoleva määruse artikliga 101.
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).
( 2 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).
( 3 ) Komisjoni 28. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega (ELT L 314, 5.12.2019, lk 115).
( 4 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).
( 5 ) Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/688, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade ja haudemunade liidusisest liikumist käsitlevate loomatervisenõuetega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 140).