EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0897
Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the award of concession contracts
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV kontsessioonilepingute sõlmimise kohta
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV kontsessioonilepingute sõlmimise kohta
/* KOM/2011/0897 lõplik - 2011/0437 (COD) */
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV kontsessioonilepingute sõlmimise kohta /* KOM/2011/0897 lõplik - 2011/0437 (COD) */
SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Komisjon teatas kavatsusest võtta vastu
kontsessioone käsitlev seadusandlik algatus oma 13. aprilli 2011. aasta
teatises „Ühtse turu akt – kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja
usalduse suurendamiseks”. Ehitustööde kontsessioonide andmist reguleeritakse
praegu üksnes piiratud arvu teiseste õigusaktidega, teenuste kontsessioone aga
ainult Euroopa Liidu toimimise lepingu üldpõhimõtetega. Selline seaduselünk
põhjustab tõsiseid moonutusi siseturul, piirates Euroopa ettevõtjate, eelkõige
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu kontsessioonilepingutega
seotud majanduslikele võimalustele. Selline õiguskindluse puudumine vähendab ka
tõhusust. Käesoleva algatuse eesmärk on vähendada
kontsessioonide andmisega seotud ebakindlust ja seega saavad sellest kasu
avaliku sektori hankijad ja ettevõtjad. ELi õigusaktidega ei piirata avaliku
sektori hankija või võrgustiku sektori hankija vabadust täita avalikke huve
teenivaid ülesandeid oma pädevuse piires oma vahendeid kasutades, kuid kui
avaliku sektori hankija otsustab selliste ülesannete täitmisel kasutada välise
üksuse abi, tuleb kõigile ELi ettevõtjatele tagada tegelik juurdepääs turule. Arvestades paljude ELi liikmesriikide rangeid
eelarvepiiranguid ja majandusraskusi, on avaliku sektori vahendite tõhus
jaotamine eriti oluline. Kontsessioonide andmise asjakohane õigusraamistik
soodustaks avaliku ja erasektori investeeringuid taristutesse ja
strateegilistesse teenustesse majanduslikult kõige tasuvamal viisil. Kontsessioone
käsitleva seadusandliku algatuse võimalusi avaliku ja erasektori partnerlust
toetava ELi raamistiku loomiseks käsitleti komisjoni 2009. aasta teatises „Era-
ja avaliku sektori investeeringute kasutamine majanduse elavdamiseks ja
pikaajalise struktuurimuutuse saavutamiseks: avaliku ja erasektori partnerluse
arendamine”. Käesolev eelnõu esitatakse riigihankedirektiivide
läbivaatamise raames[1].
Selle tulemusel võetakse vastu eraldi õigusakt, millega reguleeritakse
kontsessionnide andmist ning mille eesmärk koos kahe ettepanekuga vaadata läbi
riigihankedirektiivid (2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ) on luua riigihangete jaoks
ajakohastatud õigusraamistik. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA
KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Ajavahemikul 12. mai kuni 9. juuli 2010 toimus
komisjoni internetiarutelu avalikkusega. Ajavahemikul 5. august kuni 30.
september 2010 peeti avalik arutelu äriringkondade, sotsiaalpartnerite ja
võrgustiku sektori hankijatega. Arutelude käigus leidis kinnitust, et
õiguskindluse puudumine põhjustas probleeme, ja ilmnesid tõkked, millega
ettevõtjad seisavad silmitsi seoses turulepääsuga. Ka näitasid arutelud, et
tuleks võtta asjakohaseid ELi meetmeid. Arutelude tulemused on esitatud
veebisaidil http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2010/concessions_en.htm Kõnealuseid järeldusi kinnitati ka mitmel
kahepoolsel kohtumisel liikmesriikide, kohalike omavalitsuste, kõnealustes
valdkondades tegutsevate ettevõtjate esindajatega ja tööstusharu ühendustega. Arutelude käigus kogutud teavet võeti arvesse mõju
hindamise aruandes, mida mõju hindamise komitee analüüsis ja mille ta kinnitas
21. märtsil 2011. Mõju hindamise komitee soovitas eelkõige esitada täiendavaid
tõendeid probleemide ulatuse, tuvastatud moonutuste tagajärgede,
riigihankelepingute ja kontsessioonide erineva kohtlemise ning mõjuhinnangu
analüüside ja valikuvõimaluste võrdluse kohta. Neid soovitusi võeti
mõjuhinnangu uuesti esitatud versioonis arvesse. Mõju hindamise komitee arvamus
aruande kohta on avaldatud koos käesoleva ettepanekuga, mõju hindamise
aruandega ja aruande kokkuvõttega. Aruanne kinnitas, et on vaja uusi õigusakte.
Selles leiti, et tingimused ei ole ettevõtjate jaoks võrdsed, mistõttu jäävad
ärivõimalused tihti kasutamata. Selline olukord suurendab kulusid ning
kahjustab teistes liikmesriikides asuvaid konkurente, avaliku sektori
hankijaid, võrgustiku sektori hankijaid ja tarbijaid. Lisaks jäävad nii
kontsessioonide määratlus kui ka aluslepingust tulenevate läbipaistvuse ja
mittediskrimineerimise kohustuste täpne sisu selgusetuks. Sellest tingitud
õiguskindluse puudumine suurendab ebaseaduslikult sõlmitud lepingute
tühistamise või ennetähtaegse lõpetamise ohtu ning paneb ametiasutused kontsessioonide
kasutamisest loobuma, ehkki kontsessioonileping võiks olla heaks lahenduseks. Isegi siis, kui liikmesriigid võtaksid vastu
õigusakti, millega luuakse aluslepingu põhimõtetele tuginev õigusraamistik,
puuduks endiselt õiguskindlus seoses sellega, kuidas riikide seadusandjad
kõnealuseid põhimõtteid tõlgendavad, ning säiliksid märkimisväärsed erinevused
eri liikmesriikide õigusaktide vahel. Teatavatel juhtudel on märgitud, et
tulenevalt siseriiklike õigusaktide täielikust puudumisest antakse kontsessioone
vahetult, millega kaasnevad kuritarvitused ja isegi korruptsioon. Optimaalse lahendusena pakuti ehitustööde
riigikontsessioonide suhtes praegu kohaldavatel sätetel põhinevat õigusakti,
mida kohandatakse ja täiendatakse teatavate erisätetega. Piiravam lähenemisviis
oleks laiendada kontsessioone riigihankelepingute suhtes kohaldatavate
sätetega. Kõnealust lähenemisviisi ei peetud otstarbekaks, kuna on oht, et
avaliku sektori hankijad võiksid kontsessioonide kasutamisest loobuda. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG ·
Õiguslik alus Käesoleva ettepaneku aluseks on Euroopa Liidu
toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 53 lõige 1,
artikkel 62 ja artikkel 114. ·
Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku
selles osas, mis ei kuulu ELi ainupädevusse. Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke
täielikult saavutada järgmisel põhjusel. Teatavaid piirmäärasid ületavate riigihangete
puhul on menetluste koordineerimine oluline vahend, millega viia lõpule
siseturu arendamine riigihangete valdkonnas, tagades ettevõtjatele tõhusa ja
võrdse juurdepääsu kontsessioonidele kogu ühtsel turul. Üleeuroopalised
hankemenetlused parandavad riigihangete läbipaistvust ja objektiivsust, mille
tulemusel tekib märkimisväärne kokkuhoid ja paranevad hangete tulemused,
millest saavad kasu liikmesriikide ametiasutused ja selle kaudu ka Euroopa
maksumaksjad. Seda eesmärki ei saa vajalikul määral täita
liikmesriikide meetmete abil, mis tooks vältimatult kaasa erinevused nõuete
vahel ja võimalik, et ka vastuolulised menetluskorrad, mis omakorda suurendavad
õiguslikku keerukust ja takistavad põhjendamatult piiriüleseid tegevusi. Seni
ei ole paljud liikmesriigid tõlgendanud, selgitanud ega rakendanud aluslepingu
asjakohaseid läbipaistvust ja võrdset kohtlemist käsitlevaid põhimõtteid
viisil, mis tagaks, et kontsessioonid antakse nõuetekohaselt. On ebatõenäoline,
et sellest tuleneva õiguskindluse puudumise ja turgude sulgemisega seotud
probleeme saaks lahendada ilma sekkumiseta asjakohasel tasandil. Selleks et kõrvaldada kogu ELi hõlmava
kontsessioonituru praegused tõkked, tagada lähenemine ja võrdsed tingimused
ning asjade ja teenuste vaba liikumine kõigis 27 liikmesriigis, on vaja võtta
meetmeid ELi tasandil. Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse
põhimõttega. ·
Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele,
sest see ei lähe kaugemale, kui on vaja siseturu nõuetekohase toimimise
tagamise eesmärkide saavutamiseks, sätestades kontsessioonide andmise
miinimumeeskirjad. Mõju hindamise käigus esitati mitmeid lahendusi.
Siis analüüsiti, kas need vastaksid asjakohaselt õigusakti eesmärkidele.
Analüüs näitas, et eesmärke ei saa saavutada rikkumismenetluse ega muude
selliste mitteseadusandlike vahenditega nagu pehme õiguse vahendid. Leiti, et
praegu ehitustööde riigikontsessioonide suhtes kohaldatavad põhisätted ei ole
piisavad, sest need ei taga piisavat õiguskindlust ja aluslepingu põhimõtete
järgimist. Samas leiti, et üksikasjalikum õigusakt, mis oleks sarnasem
riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate kehtivate eeskirjadega, läheks
kaugemale sellest, mida on eesmärkide saavutamiseks vaja. ·
Õigusakti valik Kuna ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu
artikli 53 lõikel 1, artiklil 62 ja artiklil 114, ei ole aluslepinguga lubatud
kasutada määrust, mida kohaldataks nii asjade kui ka teenuste hangete suhtes.
Seepärast on kavandatav õigusakt direktiiv. Mitteseadusandlikud valikuvõimalused jäeti
mõjuhinnangus esitatud üksikasjalikel põhjustel kõrvale. 4. Mõju eelarvele Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. 5. Lisateave ·
Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel Ettepanek sisaldab läbivaatamisklauslit seoses
artiklis 5 sätestatud piirmäärade kohaldamise majandusliku mõjuga siseturule. ·
Ettepaneku üksikasjalik selgitus Eelduste kohaselt tagatakse kavandatava
direktiiviga kontsessioonide andmisel läbipaistvus, õiglus ja õiguskindlus ning
seega parandatakse investeerimisvõimalusi ja suurendatakse ehitustööde ja
teenuste pakkumist ja kvaliteeti. Direktiivi kohaldatakse nende kontsessioonide
suhtes, mis antakse pärast selle jõustumist. See säte on kooskõlas muudetud
lepinguid käsitlevate Euroopa Liidu Kohtu kohtuotsustega (ilma et see piiraks
selliste ajutiste kokkulepete kohaldamist, mis on vajalikud üksnes selleks, et
tagada teenuse osutamise jätkumine uue kontsessiooni andmiseni). Eespool osutatud kasu loodetakse saada tänu
kontsessiooni andmise suhtes kohaldatavale mitmele menetlusnõudele ja
selgitusele, millel on kaks peamist eesmärki: suurendada õiguskindlust ja
tagada kõigile Euroopa ettevõtjatele parem juurdepääs kontsessiooniturgudele. Õiguskindlus Käesoleva direktiivi põhieesmärk on tagada
kontsessioonide suhtes kohaldatav selge õigusraamistik ja selgelt piiritleda
selle raamistiku reguleerimisala. Konkreetsed kohustused kontsessioonide
valdkonnas aitavad õiguskindlust suurendada, tagades ühelt poolt avaliku
sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele selged eeskirjad, mis
hõlmavad kontsessioonide andmist käsitlevaid aluslepingu põhimõtteid, ning
andes teiselt poolt ettevõtjatele miinimumtagatised seoses kontsessioonide
andmise menetlusega. Määratlus. Käesoleva
kontsessioonide andmist käsitleva direktiivi ettepanekuga on ette nähtud
kontsessioonide täpsem määratlus, milles osutatakse operatsiooniriski mõistele.
Selgitatakse, millist liiki riske käsitatakse operatsiooniriskina ja kuidas
määratletakse märkimisväärne risk. Ka osutatakse kontsessioonide maksimaalsele
kehtivusajale. Aluslepingust tulenevad kohustused viiakse sisse
teisesesse õigusesse. Ettepanekuga laiendatakse enamikke praegu ehitustööde
riigikontsessioonide suhtes kohaldatavaid kohustusi kõigile teenuste
kontsessioonidele. . Ka sätestatakse selles mitu konkreetset ja täpsemat nõuet,
mida kohaldatakse aluslepingu põhimõtete alusel (nagu neid on tõlgendatud
Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikas) kontsessioonide andmise menetluse eri
etappide suhtes. Lisaks laiendatakse teiseste õigusaktide kohaldamist ka
kommunaalteenuste valdkonna kontsessioonilepingutele, mis praegu ei kuulu
selliste õigusaktide reguleerimisalasse. Avaliku sektori koostöö. Esineb märkimisväärset õiguskindlusetust seoses sellega, mil määral
peaks riigihanke-eeskirjad hõlmama koostööd ametiasutuste vahel. Euroopa Liidu
Kohtu asjaomast kohtupraktikat tõlgendavad liikmesriigid ja isegi avaliku
sektori hankijad erinevalt. Seepärast selgitatakse käesolevas ettepanekus seda,
millistel juhtudel ei kohaldata kontsessioonide andmise eeskirju avaliku
sektori hankijate vahel sõlmitud kontsessioonilepingute suhtes. See selgitus
lähtub Euroopa Kohtu asjakohase kohtupraktikaga kehtestatud põhimõtetest. Muudatused.
Kontsessioonide muutmine nende kehtivusajal on valdkonna esindajate jaoks
järjest olulisem ja suurem probleem. Kontsessioonide muutmist käsitlev
konkreetne säte hõlmab kohtupraktika käigus kujunenud põhilahendusi ja pakub
pragmaatilist lahendust, kuidas lahendada ettearvamatud olukorrad, mis
tulenevad kontsessioonide muutmisest nende kehtivusajal. Parem juurdepääs kontsessiooniturule Ettepanekuga on ette nähtud parandada olulisel
määral ettevõtjate juurdepääsu kontsessiooniturule. Sätete eesmärk on eelkõige
suurendada kontsessioonide andmise menetluse läbipaistvust ja õiglust,
vähendades avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate
meelevaldsust otsuste tegemisel sellistes küsimustes nagu eelnev ja järgnev
avalikustamine, menetluslikud tagatised, valikukriteeriumid ja kontsessioonide
andmise kriteeriumid ning pakkujate jaoks kehtestatud tähtajad. Peale selle
tagatakse nendega õiguskaitse parem kättesaadavus, et hoida ära kõnealuste
sätete eiramine või lahendada nende eiramisega seotud probleemid. Avaldamine Euroopa Liidu Teatajas. Selleks et tagada läbipaistvus ja kõigi ettevõtjate võrdne kohtlemine,
on käeoleva ettepanekuga ette nähtud vähemalt 5 000 000 euro suuruste
kontsessioonilepingute kohustuslik avaldamine. Seda piirmäära, mida juba
kohaldatakse ehitustööde kontsessioonide suhtes, on nüüd laiendatud ka teenuste
kontsessioonidele, võttes arvesse arutelusid ja uuringuid, mis komisjon
korraldas käesoleva ettepaneku ettevalmistamise raames. Selle eesmärk on hoida
täiendav halduskoormus ja kulud proportsionaalsed lepingute väärtusega ning
keskenduda selget piiriülest huvi pakkuvatele lepingutele. Piirmäära
kohaldatakse lepingus sätestatud meetodi alusel arvutatud kõnealuste lepingute
väärtuse suhtes. Teenuste puhul kajastab see väärtus kontsessiooni kehtivusajal
kontsessionääri poolt osutatavate kõigi teenuste hinnangulist koguväärtust. Uute eeskirjadega on ka kindlaks määratud
minimaalne teave, mida võimalikele pakkujatele tuleb anda. Tähtajad. Käesoleva
ettepanekuga kehtestatakse ka mis tahes kontsessiooni andmise menetluse puhul
kontsessioonide taotluste esitamise miinimumtähtajaks 52 päeva, nagu praegu
kehtib ehitustööde riigikontsessioonide puhul. Kontsessioonide jaoks on
otsustatud ette näha pikemad tähtajad kui riigihankelepingute puhul, arvestades
seda, et kontsessioonilepingud on tavaliselt keerulisemad. Valiku- ja välistamiskriteeriumid. Ettepanekuga on ette nähtud kohustused seoses valikukriteeriumidega,
mida avaliku või võrgustiku sektori hankijatel tuleb järgida kontsessioonide
andmisel. Need eeskirjad ei ole nii ranged kui praegu riigihankelepingute
suhtes kohaldatavad sarnased sätted. Siiski piiratakse nende eeskirjadega
valikukriteeriume kriteeriumidega, mis on seotud pakkuja majandusliku ja
tehnilise suutlikkusega, ning piiratakse nõuetekohaste välistamiskriteeriumide
ulatust. Pakkumuse hindamise kriteeriumid. Ettepanekuga on ette nähtud kohustus kohaldada objektiivseid
kontsessioonide esemega seotud kriteeriume, mis tagavad läbipaistvuse,
mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtete järgimise ning
pakkumuste hindamise tegeliku konkurentsi tingimustes, mis võimaldab kindlaks
teha avaliku või võrgustiku sektori hankija saadavat üldist majanduslikku kasu.
Kõnealused kriteeriumid peaksid aitama vältida avaliku ja võrgustiku sektori
hankijate meelevaldseid otsuseid ning need kriteeriumid tuleb eelnevalt
avaldada ja need peavad olema loetletud kahanevas tähtsuse järjekorras.
Liikmesriigid või avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad, kes
seda soovivad, võivad kontsessioonide andmisel ette näha ka majanduslikult
soodsaima pakkumuse kriteeriumi ja seda kohaldada. Menetluslikud tagatised. Erinevalt riigihankedirektiividest ei sisalda kavandatavad eeskirjad
pakkumuste hindamiseks kasutatavat kindlaksmääratud menetluste kogumit. Selline
lahendus võimaldab avaliku sektori hankijatel ja võrgustiku sektori hankijatel
järgida kontsessioonide andmisel paindlikumaid menetlusi, mis kajastavad
eelkõige liikmesriigi õigustraditsioone ja võimaldavad kontsessioonide andmise
menetlust kõige tõhusamalt korraldada. Siiski on ettepanekuga ette nähtud mitu
menetluslikku tagatist, mida kohaldatakse kontsessioonide andmise suhtes
eelkõige läbirääkimiste ajal. Nende tagatiste eesmärk on tagada õiglane ja
läbipaistev menetlus. Parandusmeetmed.
Käesoleva ettepanekuga on ette nähtud laiendada heastamisvahendite direktiivide
(direktiivid 89/665/EMÜ ja 92/13/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2007/66/EÜ)
reguleerimisala kõigile piirmäära ületavatele kontsessioonilepingutel, et
tagada kontsessioonide andmise otsuste kohtus vaidlustamise tõhusad vahendid
ning tagada minimaalsed õiguskaitsestandardid, mida avaliku sektori hankijad
või võrgustiku sektori hankijad peavad järgima. 2011/0437 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1, artiklit 62 ja
artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
Sotsiaalkomitee arvamust[2],
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[3], järgides seadusandlikku tavamenetlust ning arvestades järgmist: (1)
Euroopa Liidu tasandil selgete eeskirjade puudumine
kontsessioonilepingute sõlmimise kohta suurendab õiguskindlusetust, takistab
teenuste vaba osutamist ja häirib siseturu toimimist. Seetõttu ei saa
ettevõtjad, eriti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) kasutada
siseturul oma õigusi ja jäävad ilma olulistest ärivõimalustest ning
ametiasutused ei pruugi leida parimat kasutust riigi rahale, nii et ELi
kodanikud saaksid kasu parima hinnaga kvaliteetteenustest. Kontsessioonide
andmise sobilik õigusraamistik tagaks kõigile Euroopa Liidu ettevõtjatele
tõhusa ja mittediskrimineeriva juurdepääsu turule ja õiguskindluse, soodustades
avaliku sektori investeeringuid taristutesse ja teenustesse, mis on kodanike jaoks
strateegilised. (2)
Riigihanked täidavad väga olulist rolli „Euroopa
2020” strateegias[4],
kuna need on üks turupõhistest vahenditest aruka, jätkusuutliku ja kaasava
majanduskasvu toetamiseks ning aitavad samas tagada, et avaliku sektori raha
kasutatakse kõige tõhusamalt. Ehitustööde kontsessioonide andmist
reguleeritakse praegu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta
direktiiviga 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade
riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra
kooskõlastamise kohta), samas kui piiriülest huvi pakkuvate teenuste
kontsessioonide andmise suhtes kohaldatakse aluslepingu põhimõtteid, eriti
kaupade vaba liikumise, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse
põhimõtteid, samuti nendest tulenevaid põhimõtteid, nt võrdse kohtlemise,
mittediskrimineerimise, vastastikuse tunnustamise, proportsionaalsuse ja
läbipaistvuse põhimõtteid. Esineb õiguskindluse puudumise oht, mis on seotud
kõnealuste põhimõtete tõlgendamisega riikide seadusandjate poolt, ning oht
märkimisväärsete erinevuste kujunemiseks eri liikmesriikide õigusaktide vahel.
Selle ohu olemasolu kinnitab Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika, kuid
kontsessioonilepingute sõlmimise teatavate aspektidega on tegeletud ainult
osaliselt. Selleks et kõrvaldada praegused siseturu moonutused, on seega vaja
aluslepingu põhimõtteid kõigis liikmesriikides ühtselt konkretiseerida ja
vältida erinevusi nende tõlgendamisel. (3)
Käesoleva direktiiviga ei tohiks mis tahes viisil
piirata liikmesriikide või ametiasutuste vabadust otsustada ehitustöid või
teenuseid pakkuda üldsusele otse või allhanke korras kolmandatelt isikutelt. Et
täita riikliku poliitika eesmärke, peaks liikmesriikidel või ametiasutustel
olema vabadus määrata kindlaks osutatava teenuse näitajad, sealhulgas teenuse
kvaliteedi või hinna mis tahes tingimused. (4)
Teatavat maksumust ületavate kontsessioonide puhul
on siiski asjakohane näha ette selliste lepingute sõlmimise riiklike menetluste
teatav minimaalne koordineerimine, mis lähtuks nimetatud põhimõtetest, et
tagada kontsessioonide avatus konkurentsile ja piisav õiguskindlus. Kõnealused
koordineerivad sätted ei peaks minema kaugemale sellest, mida on vaja eespool
nimetatud eesmärkide saavutamiseks. Liikmesriikidel peaks siiski olema lubatud
kõnealuseid sätteid täiendada ja edasi arendada, kui nad peavad seda
asjakohaseks, et eeskätt paremini tagada eespool nimetatud põhimõtete
järgimine. (5)
Samuti tuleks kehtestada teatavad nõuded, mis
aitaksid koordineerida ehitustööde ja teenuste kontsessioonide andmist vee-,
energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris, pidades silmas, et
riigiasutused võivad mõjutada nimetatud sektorites tegutsevaid üksusi ning
võttes arvesse kõnealuste turgude suletust, mis on tingitud liikmesriikide
antud eri- või ainuõigustest, mida rakendatakse kõnealust teenust pakkuvate
võrkude varustamise, pakkumise ja käitamise suhtes. (6)
Kontsessioonid on rahaliste huvidega seotud
lepingud, mis on sõlmitud ühe või mitme ettevõtja ja ühe või mitme avaliku
sektori või võrgustiku sektori hankija vahel eesmärgiga hankida ehitustöid või
teenuseid, kui tasu seisneb tavaliselt õiguses kasutada lepingu esemeks olevaid
ehitisi või osutada lepingu esemeks olevaid teenuseid. Ehitustööde tegemise ja
teenuste osutamise suhtes kohaldatakse avaliku sektori või võrgustiku sektori
hankija määratletud ning juriidiliselt täitmisele pööratavaid ja siduvaid
erikohustusi. Seevastu teatavaid riiklikke akte, nagu tegevusload või
litsentsid, millega riik või ametiasutus kehtestab majandustegevuse tingimused,
ei loeta kontsessioonideks. Sama kehtib teatavate lepingute puhul, mille
esemeks on ettevõtja õigus kasutada teatavat avalikku ala või avalikke
vahendeid, nt maa rendilepingud, kusjuures riik või avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankija kehtestab üksnes üldised kasutustingimused, nõudmata
spetsiaalsete ehitustööde tegemist või teenuste osutamist. (7)
Kontsessiooni ja riigihankelepingu mõistete
tõlgendamisest tulenevad raskused on löönud kõikuma sidusrühmade õiguskindluse
ning Euroopa Liidu Kohus on pidanud selles valdkonnas langetama arvukalt
otsuseid. Seepärast tuleks kontsessiooni määratlust selgitada, viidates
eelkõige olulise operatsiooniriski mõistele. Kontsessiooni põhiomadusega −
õigusega kasutada ehitisi või osutada teenuseid − kaasneb kontsessionääri
jaoks alati majanduslik risk, et tehtud investeering ning ehitise
ekspluateerimise või teenuste osutamisega seotud kulud ei tasu end ära.
Kontsessiooni andmise erisätete kohaldamine ei oleks õigustatud, kui avaliku
sektori või võrgustiku sektori hankija vabastaks kontsessionääri mis tahes
võimalikust kahjust, tagades talle miinimumtulu, mis võrduks vähemalt
kontsessionääri kantud kuluga lepingutingimuste täitmisel. Samal ajal tuleks
teha selgeks, et teatavad lepingud, mille kulud kannab täielikult avaliku
sektori hankija või võrgustiku sektori hankija, peaks kvalifitseeruma
kontsessioonidena, kui ettevõtja investeeringute ja tekkinud kulude
tasateenimine seoses ehitustööde tegemise või teenuse osutamisega sõltub
tegelikust nõudlusest teenuse või vara järele või nende kättesaadavusest. (8)
Kui sektoripõhiste õigusaktidega nähakse
kontsessionäärile ette tagatis, et lepingu täitmisega seotud investeeringud ja
kulud kaetakse, ei loeta sellist lepingut kontsessiooniks käesoleva direktiivi
tähenduses. (9)
Eri- või ainuõiguste mõiste on käesoleva direktiivi
reguleerimisala määratlemisel kesksel kohal, kuna selliste üksuste suhtes, mis
ei ole artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses võrgustiku sektori hankijad ega
avalik-õiguslikud äriühingud, kohaldatakse direktiivi sätteid üksnes niivõrd,
kuivõrd nad teostavad ühte selliste õigustega hõlmatud tegevust. Seepärast on
asjakohane selgitada, et õigusi, mis on antud objektiivsetel kriteeriumidel
põhineva menetluse käigus eelkõige liidu õigusaktide kohaselt ja mille puhul on
tagatud piisav avaldamine, ei käsitata käesoleva direktiivi kohaste eri- või
ainuõigustena. Kõnealuste õigusaktide hulka peaksid kuuluma Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/30/EÜ maagaasi siseturu
ühiseeskirjade kohta,[5]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/92/EÜ
elektri siseturu ühiseeskirjade kohta,[6]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/67/EÜ
ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist
käsitlevate ühiseeskirjade kohta,[7]
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1994. aasta direktiiv 94/22/EÜ
süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning
kasutamistingimuste kohta[8]ning
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007
mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning
millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr
1107/70[9].
Avaliku sektori üha mitmekesisemaks muutuv tegevus on tekitanud riigihangete
mõiste selgema määratlemise vajaduse. Euroopa Liidu eeskirjades kontsessioonide
kohta osutatakse ehitustööde ja teenuste saamisele tasu eest, mis seisneb
kõnealuste ehitiste või teenuste kasutamises. Saamist tuleks siinkohal mõista
laiemas tähenduses kõnealustest ehitustöödest ja teenustest tulenevate hüvede
saamisena, millega ei kaasne tingimata omandiõiguse üleminekut avaliku sektori
või võrgustiku sektori hankijale. Lisaks ei kuulu käesoleva direktiivi
reguleerimisalasse tavaliselt ka mõne tegevuse pelk rahastamine, mis on tihti
seotud kohustusega hüvitada saadud summad, kui neid ei kasutata
eesmärgipäraselt. (10)
Samuti on vaja selgitada, mida tuleks mõista
üksikhanke all, mille puhul direktiivis sätestatud piirmäärade järgimisel tuleb
arvesse võtta kõigi hanke jaoks antud kontsessioonide koondmaksumust ning mis
tuleb avaldada tervikuna, ehkki selle võib osadeks jaotada. Üksikhanke mõiste
hõlmab kõiki teatava projekti elluviimiseks vajalikke asju, ehitustöid ja
teenuseid. Üksikprojekti olemasolule võivad viidata näiteks avaliku sektori
hankija poolne projekti eelnev üldplaneerimine ja kontseptsiooni
väljatöötamine, asjaolu, et hangitavad eri elemendid täidavad ühte majanduslikku
või tehnilist ülesannet või need on muul viisil loogiliselt seotud. (11)
Et tagada turu tegelik avamine ja õiglane
tasakaalustatus kontsessiooni andmise eeskirjade kohaldamisel vee-,
energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris, on vaja, et hõlmatud
üksused oleksid määratletud mingil muul alusel peale nende juriidilise
staatuse. Seepärast tuleks tagada, et avalikus sektoris ja erasektoris
tegutsevate võrgustiku sektori hankijate võrdset kohtlemist ei piirata.
Aluslepingu artikli 345 kohaselt on vaja ka tagada, et liikmesriikide vara
omandisuhete süsteemi reeglid oleksid kõigile ühetaolised. (12)
Võrgustiku sektori hankijad võivad kontsessioone
anda eri tegevuste nõuete täitmiseks, tegevused võivad kuuluda eri
õigusrežiimide alla. Tuleks selgitada, et õiguskord, mida rakendatakse eri
tegevusi hõlmava üksikkontsessiooni puhul, peaks lähtuma eeskirjadest, mida
kohaldatakse lepingu peamiseks eesmärgiks oleva tegevuse suhtes. Kontsessiooni
peamiseks eesmärgiks oleva tegevuse kindlaksmääramine võib põhineda konkreetse
kontsessiooni nõuete analüüsil, mille koostab võrgustiku sektori hankija, et
hinnata kontsessiooni maksumust ja koostada kontsessiooni andmise dokumendid.
Mõnel juhul võib olla objektiivselt võimatu kindlaks määrata, mis on
kontsessiooni peategevus. Tuleks märkida, milliseid eeskirju sellistel puhkudel
kohaldatakse. (13)
On asjakohane arvata käesoleva direktiivi
reguleerimisalast välja teatavad teenuste kontsessioonid, mis on antud avaliku
sektori hankijatest või võrgustiku sektori hankijatest ettevõtjatele tulenevalt
ainuõigusest, mis ettevõtjal on avaldatud siseriikliku õigus- või haldusnormi
kohaselt ning vastavalt aluslepingule ja liidu valdkonnapõhistele
õigusaktidele, mis käsitlevad võrgustike taristute haldamist seoses III lisas
sätestatud tegevustega, kuna selline ainuõigus muudab võimatuks järgida
konkurentsipõhist kontsessioonimenetlust. Erandina ja ilma et see mõjutaks
õiguslikke tagajärgi, mis kaasnevad käesoleva direktiivi reguleerimisalast
väljaarvamisega, tuleks artikli 8 lõikes 1 määratletud kontsessioonide suhtes
kohaldada kohustust avaldada kontsessiooni andmise teade, et tagada minimaalne
läbipaistvus, v.a juhul, kui läbipaistvustingimused on ette nähtud
valdkonnapõhiste õigusaktidega. (14)
Käesoleva direktiivi kohaldamisest on asjakohane
välja jätta teatavad teenuste ja ehitustööde kontsessioonid, mis on antud
võrgustiku sektori hankija sidusettevõtjale, kelle põhitegevuseks on selliste
teenuste osutamine või ehitustööde tegemine grupile, kuhu ta kuulub, mitte
nende pakkumine turul. Samuti on asjakohane jätta välja teatavad teenuste ja
ehitustööde kontsessioonid, mis võrgustiku sektori hankija annab mitme
võrgustiku sektori hankija loodud, käesolevas direktiivis määratletud
tegevuseks mõeldud ühisettevõttele, kui võrgustiku sektori hankija ise on selle
ühisettevõtte osa. Siiski on vaja tagada, et see väljajätmine ei moonutaks
konkurentsi nende ettevõtjate või ühisettevõtete kasuks, mis on seotud
võrgustiku sektori hankijatega; on vaja ette näha asjakohased eeskirjad, eriti
seoses maksimaalsete piirmääradega, mille ulatuses ettevõtjad võivad saada oma
käibe turult ja mille ületamisel nad kaotavad võimaluse saada kontsessioon
hanget väljakuulutamata, seoses ühisettevõtete koosseisuga ja nende
ühisettevõtete ning neid moodustanud võrgustiku sektori hankijate vaheliste
sidemete stabiilsusega. (15)
Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada
võrgustiku sektori hankijate antud kontsessioonide suhtes, mis on ette nähtud
III lisas osutatud tegevuse lubamiseks, kui selle teostamise liikmesriigis on
see nendel turgudel otse avatud konkurentsile, millele juurdepääs ei ole
piiratud, nagu sätestatud selleks ettenähtud menetlusega vastavalt direktiivi
[praegu 2004/17/EÜ] artiklitele 27 ja 28. See menetlus peaks asjaomastele
üksustele looma õiguskindluse ja ka asjakohase otsustamiskorra, tagades
lühikese aja jooksul liidu õiguse ühetaolise rakendamise selles valdkonnas. (16)
Käesolevat direktiivi ei kohaldata kontsessioonide
andmise suhtes, mida korraldavad rahvusvahelised organisatsioonid oma nimel ja
arvel. Tuleb siiski selgitada, mil määral tuleks käesolevat direktiivi
kohaldada teatavate rahvusvaheliste eeskirjadega hõlmatud kontsessioonide
andmise suhtes. (17)
Seoses sellega, mil määral peaks kontsessiooni
andmise eeskirjad hõlmama koostööd ametiasutuste vahel, esineb märkimisväärset
õiguskindlusetust. Euroopa Liidu Kohtu asjaomast kohtupraktikat tõlgendavad
liikmesriigid ja isegi avaliku sektori ja teatavad võrgustiku sektori hankijad
erinevalt. Seepärast tuleb selgitada, millistel juhtudel ei kohaldata
riigikontsessioonide andmise eeskirju selliste asutuste vahel sõlmitud
kontsessioonilepingute suhtes. Seejuures tuleks lähtuda Euroopa Kohtu praktikas
kehtestatud põhimõtetest. Ainuüksi asjaolu, et mõlemad lepingupooled on ise
vastavalt artikli 4 lõike 1 esimesele lõigule avaliku sektori või võrgustiku
sektori hankijad, ei välista kontsessiooni andmise eeskirjade kohaldamist.
Kontsessioonide andmise eeskirjade kohaldamine ei tohiks siiski mõjutada
ametiasutuste vabadust otsustada, kuidas nad avalike teenustega seotud
ülesannete täitmist korraldavad. Kontrollitud üksustele antud kontsessioonid
või osalevate avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijate koostöö avalike
teenustega seotud ülesannete ühiseks täitmiseks peaks seetõttu jääma eeskirjade
reguleerimisalast välja, kui direktiivis sätestatud tingimused on täidetud.
Direktiivi eesmärk peaks olema tagada, et reguleerimisalast välja jääv avaliku
sektori koostöö ei moonutaks konkurentsi seoses eraettevõtjatega. Ka avaliku
sektori hankija osalemine hankemenetluses pakkujana ei tohi konkurentsi
moonutada. (18)
Et tagada piisav eelteave teatavat maksumust
ületavate avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijate antud ehitustööde ja
teenuste kontsessioonide kohta, peaks enne selliste lepingute sõlmimist olema
kohustuslik kontsessiooniteate avaldamine Euroopa Liidu Teatajas.
Piirmäärad peaksid peegeldama teises liikmesriigis asuvatele ettevõtjate selget
piiriülest huvi kontsessioonide vastu. Teenuste kontsessiooni maksumuse
arvutamiseks tuleb võtta arvesse kontsessionääri pakutavate kõigi teenuste
hinnangulist maksumust potentsiaalse pakkuja seisukohast. (19)
Pidades silmas kahjustavat mõju konkurentsile,
tuleks kontsessiooni andmist ilma eelneva avaldamiseta lubada ainult väga
erandlikes olukordades. Sellised erandid peaksid piirduma juhtudega, kui on
algusest peale selge, et avaldamine ei suurendaks konkurentsi, kuna
objektiivselt on ainult üks ettevõtja, kes saab kontsessiooni täita. Ainult
objektiivne eksklusiivsus saab õigustada ettevõtjale kontsessiooni andmist ilma
avaldamiseta, kui eksklusiivsust ei ole tekitanud tulevast kontsessiooni
andmise menetlust silmas pidades avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
ise ning kui ei leidu piisavaid asendusvõimalusi, mille olemasolu tuleb
põhjalikult hinnata. (20)
Komisjon vaatas läbi nn prioriteetsed ja
mitteprioriteetsed teenused („A” ja „B” teenused) ja selle alusel ei ole
põhjendatud piirata riigihankeseaduse täielikku kohaldamist teatava
teenustegrupiga. Seega peaks käesolevat direktiivi kohaldama rea teenuste
suhtes (nt toitlustus- ja veevarustusteenus), mille puhul on piiriülese
kaubanduse potentsiaal. (21)
Arvestades riigihangete eeskirjade reformi
käsitlevat komisjoni talituste korraldatud hindamist, on asjakohane jätta
käesoleva direktiivi täielikust reguleerimisalast välja ainult need teenused,
millel on piiratud piiriülene mõõde, nimelt nn isikuteenused – teatavad
sotsiaal-, tervishoiu- ja haridusteenused. Selliste teenuste osutamise kontekst
varieerub liikmesriikide erinevate kultuuritraditsioonide tõttu suuresti.
Seepärast tuleks kehtestada nende teenuste kontsessioonide erikord, milles
võetakse arvesse asjaolu, et need on hiljuti reguleeritud. Kohustus avaldada
eelteade ja kontsessiooni andmise teade kõigi selliste kontsessioonide puhul,
mille maksumus vastab käesoleva direktiiviga kehtestatud piirmäärale või ületab
seda, on asjakohane viis anda teavet võimalikele pakkujatele ärivõimaluste
kohta ja kõigile huvitatud isikutele sõlmitud lepingute arvu ja liigi kohta.
Liikmesriigid peaksid kehtestama asjakohased meetmed seoses kõnealuste teenuste
kontsessioonilepingute sõlmimisega, et tagada läbipaistvuse ja ettevõtjate
võrdse kohtlemise põhimõtete järgimine, võimaldades avaliku sektori ja
võrgustiku sektori hankijatel arvesse võtta kõnealuste teenuste eripärasid.
Liikmesriigid peaksid tagama, et avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad
saavad arvesse võtta vajadust tagada teenuste kvaliteet, katkematus,
ligipääsetavus, kättesaadavus ja terviklikkus ning võtta arvesse eri
kasutajakategooriate erivajadusi, kasutajate kaasatust, neile suuremate õiguste
andmist ning innovatsiooni. (22)
Arvestades kultuurikonteksti olulisust ja selliste
teenuste tundlikkust, tuleks liikmesriikidele anda laialdased volitused
teenuseosutajate valimise korraldamiseks viisil, mida nad peavad kõige
sobivamaks. Käesoleva direktiivi nõuded ei keela liikmesriikidel kohaldada
teenuseosutaja valikul kvaliteedi erikriteeriume, näiteks Euroopa Liidu
sotsiaalkaitsekomitee välja töötatud vabatahtlikkuse alusel rakendatavat
sotsiaalteenuste Euroopa kvaliteediraamistikku. Liikmesriikidel ja/või
ametiasutustel on vabadus valida, kas osutada neid teenuseid ise või korraldada
sotsiaalteenuseid viisil, mis ei näe ette kontsessioonide andmist, näiteks neid
teenuseid lihtsalt rahastades või andes ilma mingite piirangute või kvootideta litsentsid
või load kõigile ettevõtjatele, kes vastavad avaliku sektori või võrgustiku
sektori hankijate varem kindlaks määratud tingimustele, eeldusel et selline
süsteem tagab piisava avaldamise ning vastab läbipaistvuse ja
mittediskrimineerimise põhimõtetele. (23)
Et taotlusi ja pakkumusi saaksid esitada kõik
huvitatud ettevõtjad, peavad avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad
pidama kinni selliste taotluste laekumise miinimumtähtajast. (24)
Proportsionaalsete, mittediskrimineerivate ja
õiglaste kriteeriumide valimine ja kohaldamine ettevõtjate suhtes on äärmiselt
oluline selleks, et ettevõtjad saaksid kasutada kontsessioonidega seotud
majanduslikke võimalusi. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemiseks
võib olla eriti määrava tähtsusega taotleja võimalus toetuda muude üksuste
suutlikkusele. Seepärast on asjakohane ette näha, et valikukriteeriumid oleksid
seotud üksnes ettevõtjate tehnilise, finants- ja majandusliku suutlikkusega, et
need oleksid kontsessiooniteates kirjas ega välistaks ettevõtja sõltuvust
teiste ettevõtjate suutlikkusest, olenemata nendevahelistest juriidilistest
suhetest, kui kõnealused teised ettevõtjad tõendavad avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankijale, et nende käsutuses on vajalikud ressursid. (25)
Et tagada läbipaistvus ja võrdne kohtlemine,
peaksid kontsessiooni hindamiskriteeriumid alati vastama mõnele üldstandardile.
Need tuleks eelnevalt avaldada kõigile võimalikele pakkujatele, need peaksid
olema seotud lepingu esemega ja need ei tohiks anda avaliku sektori või võrgustiku
sektori hankijale piiramatut valikuvabadust. Hindamiskriteeriumidega peaks
tagatama tõhus konkurents ja nendega peaks kaasnema nõuded, mis lubavad
pakkujate esitatud teavet tegelikkuses kontrollida. Et vastata kõnealustele
standarditele, parandades samas õiguskindlust, võivad liikmesriigid ette näha
majanduslikult kõige soodsama pakkumuse kriteeriumi. (26)
Kui avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad
otsustavad sõlmida lepingu majanduslikult soodsaima pakkumuse teinuga, siis
peaksid nad kindlaks määrama pakkumuste hindamise majanduslikud ja
kvaliteedikriteeriumid, mille alusel otsustatakse, milline pakkumus on
majanduslikult soodsaim. Need kriteeriumid määratakse olenevalt kontsessiooni
esemest, sest need peavad võimaldama hinnata iga pakkumuse toimivuse taset
tehnilises kirjelduses määratletud kontsessiooni eset silmas pidades ning mõõta
iga pakkumuse hinna ja kvaliteedi suhet. (27)
Kontsessioonid on tavaliselt pikaajalised keerukad
kokkulepped, millega kontsessionäär võtab enda kanda vastutuse ja riski, mida
tavapäraselt kannab avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija ja mis
tavaliselt kuuluvad tema vastutusalasse. Seetõttu peaks avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankija võimaldama kontsessiooni andmise korraldamisel
teatavat paindlikkust, mis hõlmaks ka võimalust taotlejatega läbirääkimiste
pidamiseks lepingu sisu üle. Võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse tagamiseks kogu
kontsessiooni andmise menetluse vältel on siiski otstarbekas sätestada teatavad
kõnealuse protsessi struktuuriga seotud nõuded, mis hõlmavad läbirääkimisi,
teabe levitamist ja kirjalike dokumentide kättesaadavust. Samuti tuleb
potentsiaalsete taotlejate ebaõiglase kohtlemise vältimiseks sätestada, et
kontsessiooniteate esialgsetest tingimustest ei kaldutaks kõrvale. (28)
Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankija
koostatud tehniline kirjeldus peab võimaldama avada kontsessioonide andmise
konkurentsile. Selle tulemusena peab piisava konkurentsitaseme saavutamiseks
olema võimalik esitada mitmekülgsetel tehnilistel lahendustel põhinevaid pakkumusi
Järelikult tuleb tehniline kirjeldus koostada nii, et see ei vähendaks
kunstlikult konkurentsi teatavat ettevõtjat soosivate nõuetega, kirjeldades
vastava ettevõtja poolt tavapäraselt pakutavate asjade, teenuste või
ehitustööde põhiomadusi. Kõige paremini aitab seda eesmärki saavutada see, kui
tehnilise kirjelduse koostamisel lähtutakse funktsionaalsetest nõuetest ja
kasutusomadustest, mis soodustab ka innovatsiooni. Kui viidatakse Euroopa
standardile või selle puudumisel oma riigi standardile, siis peaksid hankijad
kaaluma ka teistel samaväärsetel süsteemidel põhinevaid pakkumusi. Samaväärsuse
tõendamiseks võib nõuda, et pakkujad esitaksid kolmandate isikute kontrollitud
tõendusmaterjali; samas tuleks siiski aktsepteerida ka muud sobivat tõendusmaterjali,
nagu tootja tehniline toimik, kui asjaomasel ettevõtjal puudub juurdepääs
sellistele tõenditele või katsearuannetele või tal ei ole võimalik neid
asjaomase tähtaja jooksul hankida. (29)
Avaliku sektori hankijatel ja võrgustiku sektori
hankijatel tuleks lubada tehnilises kirjelduses ja pakkumuste hindamise
kriteeriumides viidata teatavale tootmisprotsessile, teenuse osutamise viisile
või mõnele muule protsessile toote või teenuse olelusringi mis tahes järgus,
tingimusel et need on seotud kontsessiooni esemega. Selleks et võtta
kontsessiooni andmisel paremini arvesse sotsiaalseid kaalutlusi, võimaldatakse
hankijatel lisada pakkumuste hindamise kriteeriumide hulka töötingimustega
seotud näitajad. Kui avaliku sektori hankijad või võrgustiku sektori hankijad
kasutavad majanduslikult soodsaima pakkumuse võimalust, võivad sellised
kriteeriumid olla seotud üksnes kõnealuses tootmisprotsessis või teenuse
osutamise protsessis vahetult osalevate isikute töötingimustega. Sellised
näitajad võivad olla seotud üksnes tootmisprotsessis osalevate töötajate
tervise kaitsega või ebasoodsas olukorras olevate isikute või riskirühmade
liikmete sotsiaalse integreerimisega lepingu täitmisega hõivatud töötajate
hulka, sealhulgas puuetega inimeste ligipääsuvõimalustega. Sel juhul peaksid
kõnealuseid näitajaid hõlmavad pakkumuste hindamise kriteeriumid piirduma
näitajatega, millel on vahetu mõju töötajatele nende töökeskkonnas. Neid tuleks
kohaldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta
direktiiviga 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega[10] ja viisil, mis välistab teiste
liikmesriikide või selliste kolmandate riikide ettevõtjate otsese või kaudse
diskrimineerimise, kes osalevad WTO riigihankelepingus või
vabakaubanduslepingutes, mille osaline on Euroopa Liit. Majanduslikult
soodsaima pakkumuse kriteeriumi kasutavatel avaliku sektori ja võrgustiku
sektori hankijatel peaks olema lubatud kasutada pakkumuste hindamise
kriteeriumina asjaomast kontsessiooni täitma määratud töötajate töökorraldust,
kvalifikatsiooni ja kogemusi, kuna see võib mõjutada kontsessiooni täitmise
kvaliteeti ja seega pakkumuse majanduslikku väärtust. (30)
Elektroonilised teabevahendid võivad lepingute
väljakuulutamist oluliselt lihtsustada ning suurendada kontsessioonide andmise
menetluse tõhusust ja läbipaistvust. Elektrooniliste vahendite kasutamine peaks
muutuma kontsessioonide andmise menetluste käigus toimuvas teabevahetuses
standardiks. Nende kasutamine võimaldab ka aega säästa. Seetõttu tuleks
elektrooniliste vahendite kasutamisel miinimumtähtaegu lühendada, kuid
tingimusel, et need vahendid on kooskõlas teabeedastuse jaoks liidu tasandil
ettenähtud konkreetse viisiga. Sobiva funktsionaalsusega elektroonilised info-
ja kommunikatsioonivahendid võivad lasta avaliku sektori ja võrgustiku sektori
hankijatel ennetada, avastada ja parandada hankemenetluse käigus tekkivaid
vigu. (31)
Eri liikmesriikide avaliku sektori ja võrgustiku
sektori hankijad võivad olla huvitatud koostööst ja riigikontsessioonide
ühisest andmisest, et siseturu potentsiaali mastaabisäästu ning riski ja kasu
jagamise abil maksimaalselt ära kasutada, eelkõige innovatiivsete projektide
puhul, mis on seotud suurema riskiga, kui ühel avaliku sektori või võrgustiku
sektori hankijal oleks mõistlik kanda. Seepärast tuleks sätestada piiriüleste
ühiskontsessioonide andmise uued eeskirjad, millega nähakse ette kohaldatav
õigus ja mis lihtsustavad piiriülest ühiselt kontsessiooni andmist. Lisaks
võivad eri liikmesriikide avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad luua
ühiseid juriidilisi isikuid vastavalt siseriiklikule või liidu õigusele.
Selliste ühiskontsessioonide andmiseks tuleks kehtestada erieeskirjad. (32)
Töötingimuste ja tööohutuse valdkonnas nii
siseriiklikul kui ka ELi tasandil kehtivaid õigusnorme ja kollektiivlepinguid
kohaldatakse kontsessiooni täitmise kestel tingimusel, et sellised eeskirjad ja
nende kohaldamine on kooskõlas liidu õigusega. Piiriüleste olukordade suhtes,
kui ühe liikmesriigi töötajad osutavad lepingu alusel teenuseid teises
liikmesriigis, kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta
direktiivis 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega)[11] sätestatud miinimumtingimused,
mida vastuvõttev liikmesriik peab lähetatud töötajate suhtes täitma. (33)
Kontsessioone ei tohiks anda ettevõtjatele, kes on
osalenud kuritegelikus ühenduses või kes on mõistetud süüdi korruptsioonis,
liidu finantshuve kahjustavas pettuses või rahapesus. Ka maksude või
sotsiaalkindlustusmaksete tasumata jätmist tuleks karistada menetlusest kõrvale
jätmisega liidu tasandil. Peale selle võiks avaliku sektori ja võrgustiku
sektori hankijatel olla võimalus jätta kõrvale taotlejad või pakkujad liidu või
siseriikliku seaduse tõsise rikkumise eest, et kaitsta aluslepingus sätestatuga
sarnaseid avalikke huve, või kui ettevõtja puhul on sama avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankijaga varem sõlmitud kontsessioonilepingu või -lepingute
täitmisel ilmnenud märkimisväärseid või pidevaid puudusi. (34)
On vaja selgitada tingimusi, mille puhul
kontsessiooni muutmine selle täitmise ajal nõuab uue kontsessiooni andmist,
võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu asjaomast kohtupraktikat. Kontsessiooni
andmise uut menetlust on vaja esmase kontsessiooni olulise muutmise korral,
tõendades osaliste kavatsust uuesti läbi arutada kõnealuse kontsessiooni
olulised tingimused. Eelkõige tuleb seda teha juhul, kui muudetud tingimused
oleksid menetluse tulemusi mõjutanud, kui need oleksid esialgse menetluse ajal
kehtinud. Kontsessiooni kehtivusaja erakorraline ja ajutine pikendamine, mille
eesmärk on rangelt tagada teenuse osutamise jätkumine kuni uue kontsessiooni
andmiseni, ei peaks tavaliselt kvalifitseeruma algse kontsessiooni olulise
muutmisena. (35)
Avaliku sektori hankijaid ja võrgustiku sektori
hankijaid võivad mõjutada välised asjaolud, mida nad kontsessiooni sõlmimise
ajal ei osanud ette näha. Sellisel juhul on vaja teatavat paindlikkust, mis
võimaldaks kontsessiooni selliste asjaoludega kohandada ilma uue kontsessiooni
sõlmimise menetluseta. Asjaolude all, mida hoolas avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankija ei saanud ette näha, mõistetakse asjaolusid, mida ei
saanud hoolimata esialgse kontsessiooni andmisele eelnenud põhjalikust
ettevalmistustööst ette näha, võttes arvesse olemasolevaid vahendeid,
konkreetse projekti olemust ja omadusi, vastava valdkonna häid tavasid ning
vajadust tagada mõistlik tasakaal lepingu sõlmimisele kulunud ressursside ja
lepingu hinnangulise maksumuse vahel. Selle all ei mõisteta siiski olukorda,
kus lepingu muutmise tulemusena muutub kogu hanke olemus − kui näiteks
hanke esemeks olevad ehitustööd, asjad või teenused asendatakse millegi muuga
või hanke liiki oluliselt muudetakse −, sest sellisel juhul võib eeldada
hüpoteetilist mõju esialgse hankemenetluse tulemusele. (36)
Kooskõlas võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse
põhimõtetega ei tohiks kontsessiooni uuesti välja kuulutamata asendada edukat
pakkujat teise ettevõtjaga. Edukas pakkuja, kes täidab kontsessiooni, võib
kontsessiooni täitmise ajal siiski teha struktuurimuudatusi, nt struktuuri
puhtalt sisemise ümberkorraldamise, ühinemiste ja ülevõtmiste või
maksevõimetusmenetluse tulemusel, või teda võib asendada kõigile pakkujatele
teadaolevate lepingutingimuste alusel ja kooskõlas võrdse kohtlemise
läbipaistvuse nõuetega. Selliste struktuurimuudatuste puhul ei peaks
automaatselt nõudma uusi kontsessiooni andmise menetlusi kõigi asjaomase
äriühingu täidetavate kontsessioonide suhtes. (37)
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijatel
peaks olema võimalus kontsessioonilepingus endas näha ette kontsessiooni muutmine
läbivaatamisklauslite alusel, kuid sellised klauslid ei tohiks anda neile
piiramatut kaalutlusõigust. Seepärast tuleks käesolevas direktiivis sätestada,
mil määral võib esialgset kontsessiooni muuta. (38)
Kiirete tehniliste ja majanduslike muutuste arvessevõtmiseks
tuleks komisjonile anda volitus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu
õigusakte seoses käesoleva direktiivi vähem oluliste osadega. Elektrooniliste
vastuvõtuseadmete tehnilisi üksikasju ja omadusi tuleb ajakohastada, võttes
arvesse tehnoloogia arengut ning haldusvajadusi; samuti tuleb anda komisjonile
volitused muuta kohustuslikuks teatud elektroonilise teabevahetuse
tehnoloogilised standardid, et tagada tehniliste vormingute, protsesside ja
sõnumite koostalitlusvõime kontsessioonide andmise menetlustes, mille
läbiviimiseks kasutatakse elektroonilisi sidevahendeid, võttes arvesse
tehnoloogia arengut ning haldusvajadusi. Veel tuleks kiiresti kohandada
olelusringi kulude arvutamise ühiste meetodite kehtestamiseks vastu võetud
Euroopa Liidu õigusaktide loetelu, võttes arvesse sektoripõhiselt võetud
meetmeid. Nende vajaduste rahuldamiseks tuleb anda komisjonile volitused
ajakohastada olelusringi kulude arvutamise meetodeid käsitlevate õigusaktide
loetelu. (39)
Taotlejatele ja pakkujatele kontsessioonide andmise
menetluse käigus piisava kohtuliku kaitse tagamiseks ning käesoleva direktiivi
sätete ja ELi toimimise lepingu põhimõtete jõustamiseks tuleks nõukogu
direktiivi 89/665/EMÜ riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise
läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide
kooskõlastamise kohta[12]
ning nõukogu direktiivi 92/13/EMÜ veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja
telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate
ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta[13] kohaldada nii avaliku sektori
kui ka võrgustiku sektori hankijate antavate teenuste ja ehitustööde
kontsessioonide suhtes. Seepärast tuleks direktiive 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ
vastavalt muuta. (40)
Käesoleva direktiivi alusel isikuandmete töötlemise
suhtes tuleb kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta
direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja
selliste andmete vaba liikumise kohta[14].
(41)
Riigihanke-eeskirju käsitlevate liidu õigusaktidega
on ette nähtud, et liikmesriigid kontrollivad pidevalt ja süstemaatiliselt
kõnealuste eeskirjade rakendamist ja toimimist, et tagada liidu õigusaktide
tõhus ja ühetaoline kohaldamine. Seega peaksid liikmesriigid määrama üheainsa
ametiasutuse riigihankepoliitika jälgimiseks, rakendamiseks ja järelevalveks;
sellel asutusel võivad olla samad kohustused seoses kontsessioonidega. Ühel
kõikehõlmavate ülesannetega asutus peaks tagama ülevaate peamistest
rakendamisega seotud raskustest ning struktuursemate probleemide korral oskab
ta soovitada asjakohaseid parandusmeetmeid. Kõnealune asutus võib ka anda
kohest tagasisidet poliitika toimimise ning siseriiklike õigusaktide ja tavade
võimalike puuduste kohta ning aidata leida kiireid lahendusi ja parandada
kontsessioonide andmise menetlusi. (42)
Eriti oluline on, et komisjon viiks oma
ettevalmistustöö käigus läbi vastavad konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide
tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja
koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning
asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (43)
Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamise,
teadete koostamise ja edastamise menetluse, IV-VI lisas osutatud andmete
saatmise ja avaldamise ning piirmäärade muutmise ühtsed tingimused, tuleks
komisjonile anda rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada
vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele
(EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis
käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[15]. Rakendusaktide vastuvõtmisel
tuleks kasutada nõuandemenetlust, sest nendel aktidel puudub finantsmõju ning
need ei mõjuta käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste olemust ega
ulatust. Kõnealused aktid täidavad üksnes halduseesmärki ning aitavad kaasa
käesolevas direktiivis sätestatud eeskirjade kohaldamisele. (44)
Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni [kuupäev]
ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad
liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele
ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja
ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi
puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Kontsessioone
käsitlev direktiiv Sisukord I JAOTIS. Mõisted, üldpõhimõtted ja
reguleerimisala I PEATÜKK. Mõisted, üldpõhimõtted ja
reguleerimisala 1. JAGU. Mõisted
ja reguleerimisala Artikkel 1. Reguleerimisese ja -ala Artikkel 2. Mõisted Artikkel 3. Avaliku sektori hankijad Artikkel 4. Võrgustiku sektori hankijad Artikkel 5. Piirmäärad Artikkel 6. Kontsessiooni hinnangulise maksumuse
arvutamise meetodid Artikkel 7. Üldpõhimõtted II JAGU. ERANDID Artikkel 8. Avaliku sektori ja võrgustiku
sektorite hankijate antud kontsessioonide suhtes kehtivad erandid Artikkel 9. Erandid telekommunikatsiooni valdkonnas
Artikkel 10. Võrgustiku sektori hankijate antud
kontsessioonide suhtes kohaldatavad erandid Artikkel 11. Sidusettevõtjale antud kontsessioonid Artikkel 12. Ühisettevõttele või ühisettevõttesse
kuuluva võrgustiku sektori hankijale antud kontsessioonid Artikkel 13. Teavitamine Artikkel 14. Otseselt konkurentsile avatud
tegevuse väljaarvamine Artikkel 15. Ametiasutustevahelised suhted III JAGU. Üldsätted Artikkel 16. Kontsessiooni kestus Artikkel 17. Sotsiaalteenused ja muud eriteenused Artikkel 18. Segakontsessioonid Artikkel 19. Mitut tegevust hõlmavad
kontsessioonid IV. JAGU. Eriolukorrad Artikkel 20. Reserveeritud kontsessioonid Artikkel 21. Teadus- ja arendusteenused II PEATÜKK. Põhimõtted Artikkel 22. Ettevõtjad Artikkel 23. Nomenklatuurid Artikkel 24. Konfidentsiaalsus Artikkel 25. Teabevahetuse suhtes kohaldatavad
eeskirjad II JAOTIS. KONTSESSIOONE KÄSITLEVAD
EESKIRJAD I PEATÜKK. Avaldamine ja läbipaistvus Artikkel 26. Kontsessiooniteated Artikkel 27. Kontsessiooni andmise teated Artikkel 28. Teadete avaldamise vorm ja viis Artikkel 29. Avaldamine liikmesriigi tasandil Artikkel 30. Kontsessioonidokumentide
elektrooniline kättesaadavus II PEATÜKK. Menetluse läbiviimine 1. JAGU. ÜHISKONTSESSIOONID, TÄHTAJAD JA TEHNILINE
KIRJELDUS Artikkel 31. Eri liikmesriikide avaliku sektori
või võrgustiku sektori hankijate ühine kontsessioon Artikkel 32. Tehniline kirjeldus Artikkel 33. Katsearuanded, sertifitseerimine ja
muu tõendusmaterjal II JAGU. OSALEJATE VALIMINE JA KONTSESSIOONIDE
ANDMINE Artikkel 34. Üldpõhimõtted Artikkel 35. Menetluslikud tagatised Artikkel 36. Taotlejate vahel valiku tegemine ja
nende kvalitatiivne hindamine Artikkel 37. Tähtaegade kehtestamine Artikkel 38. Kontsessioonitaotluste esitamise
tähtajad Artikkel 39. Kontsessiooni andmise kriteeriumid Artikkel 40. Olelusring ja olelusringi kulude
arvestamine III JAOTIS. KONTSESIOONI TÄITMISE
EESKIRJAD Artikkel 41. Allhanked Artikkel 42. Kontsessioonide muutmine nende
kehtivusajal Artikkel 43. Kontsessioonide lõpetamine IV JAOTIS. HEASTAMISVAHENDITE
DIREKTIIVIDE MUUDATUSED RIIGIHANKE VALDKONNAS Artikkel 44. Direktiivi 89/665/EMÜ muudatused Artikkel 45. Direktiivi 92/13/EMÜ muudatused V JAOTIS. DELEGEERITUD VOLITUSED,
RAKENDUSVOLITUSED JA LÕPPSÄTTED Artikkel 46. Volituste delegeerimine Artikkel 47. Kiirmenetlus Artikkel 48. Komiteemenetlus Artikkel 49. Ülevõtmine Artikkel 50. Üleminekusätted Artikkel 51. Läbivaatamine Artikkel 52. Jõustumine Artikkel 53. Adressaadid LISAD I LISA. ARTIKLI 2
LÕIKES 5 OSUTATUD TEGEVUSTE LOETELU II LISA. ARTIKLI
40 LÕIKES 4 OSUTATUD LIIDU ÕIGUSAKTIDE LOETELU III LISA.
ARTIKLIS 4 OSUTATUD VÕRGUSTIKU SEKTORI HANKIJATE SOORITATUD TEGEVUSED IV LISA.
TEAVE, MIS AVALDATAKSE KONTSESSIOONITEADETES V LISA. TEAVE, MIS
AVALDATAKSE KONTSESSIOONI ANDMISE TEADETES VI LISA. TEAVE,
MIS AVALDATAKSE KONTSESSIOONI ANDMISE TEATES SEOSES SOTSIAALTEENUSTE JA MUUDE
ERITEENUSTEGA (ARTIKLI 27 LÕIGE 1) VII LISA. TEAVE,
MIS AVALDATAKSE TEATES KONTSESSIOONI MUUTMISE KOHTA SELLE KEHTIVUSE AJAL
VASTAVALT ARTIKLILE 42 VIII LISA. TEATAVATE
TEHNILISTE KIRJELDUSTE MÄÄRATLUSED IX LISA.
AVALDAMISEGA SEOTUD TINGIMUSED X LISA.
ARTIKLIS 7 OSUTATUD TEENUSED XI LISA.
ARTIKLI 4 LÕIKES 2 OSUTATUD EUROOPA LIIDU ÕIGUSAKTIDE LOETELU XII LISA. PAKKUMUSTE
JA OSALEMISTAOTLUSTE ELEKTROONILISEKS VASTUVÕTMISEKS VAJALIKE SEADMETEGA SEOTUD
NÕUDED XIII LISA. TEAVE,
MIS AVALDATAKSE KONTSESSIOONI ANDMISE TEATES SEOSES SOTSIAALTEENUSTE JA MUUDE
ERITEENUSTEGA
I JAOTIS
MÕISTED, ÜLDPÕHIMÕTTED ja
REGULEERIMISALA I PEATÜKK
Mõisted, üldpõhimõtted ja reguleerimisala I jagu
Mõisted ja reguleerimisala Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala 1.
Käesoleva direktiiviga kehtestatakse eeskirjad
avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijate menetluste kohta selliste
kontsessioonide andmiseks, mille hinnanguline maksumus ületab artiklis 5
sätestatud piirmäärasid. 2.
Käesolevat direktiivi kohaldatakse ehitustööde või
teenuste, sealhulgas kontsessiooni esemega seotud asjade hankimise suhtes
ettevõtjalt, kelle on valinud üks järgmistest: a) avaliku sektori hankijad, kui ehitustööd
või teenused, sealhulgas seotud asjad, teenivad avalikke huve; b) võrgustiku sektori hankijad, kui
ehitustööd või teenused, sealhulgas nendega seotud asjad, on ette nähtud ühe
III lisas osutatud tegevuse sooritamiseks. Artikkel 2
Mõisted 1.
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi
mõisteid. (1)
„kontsessioon” – ehitustööde riigikontsessioon,
ehitustööde kontsessioon või teenuste kontsessioon; (2)
„ehitustööde riigikontsessioon” – kirjalik
rahaliste huvidega seotud leping, mis on sõlmitud ühe või mitme ettevõtja ja
ühe või mitme avaliku sektori hankija vahel ning mille ese on ehitustööde
tegemine, kui tasu tehtavate ehitustööde eest seisneb kas ainult õiguses
kasutada neid lepingu esemeks olevaid ehitisi või sellises õiguses koos tasuga;
(3)
„kirjalik” või „kirjalikult” – sõnadest või
numbritest koosnev avaldus, mida on võimalik lugeda, paljundada ja seejärel
edastada. See võib hõlmata elektrooniliselt edastatud ja salvestatud teavet. (4)
„ehitustööde kontsessioon” – kirjalik rahaliste
huvidega seotud leping, mis on sõlmitud ühe või mitme ettevõtja ja ühe või
mitme võrgustiku sektori hankija vahel ning mille ese on ehitustööde täitmine,
kui tasu tehtavate ehitustööde eest seisneb kas ainult õiguses kasutada neid
lepingu esemeks olevaid ehitisi või sellises õiguses koos tasuga; (5)
„ehitustööde tegemine” – ehitustööde tegemine või
ehitustööde tegemine koos projekteerimisega, mis on seotud ühe I lisas osutatud
tegevusega või ehitisega või mis tahes viisil ehitustöö tegemine vastavalt
ehitise liigile või projektile otsustavat mõju avaldava avaliku sektori hankija
nõuetele; (6)
„ehitis” – ehitus- või tsiviilehitustööde tulemus
tervikuna, mis võimaldab täita majanduslikke või tehnilisi ülesandeid; (7)
„teenuste kontsessioon” – kirjalik rahaliste
huvidega seotud leping, mis on sõlmitud ühe või mitme ettevõtja ja ühe või
mitme avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija vahel ning mille ese on
muude kui punktides 2 ja 4 osutatud teenuste osutamine, kui tasu osutatavate
teenuste eest seisneb kas ainult õiguses osutada neid lepingu esemeks olevaid teenuseid
või sellises õiguses koos tasuga; (8)
„taotleja” – ettevõtja, kes on taotlenud kutset
osaleda või keda on kutsutud osalema kontsessiooni andmise menetluses; (9)
„kontsessionäär” – ettevõtja, kellele on antud
kontsessioon; (10)
„ettevõtja” – füüsiline või juriidiline isik või
avalik-õiguslik isik või selliste isikute rühm, kes pakub turul vastavalt
ehitustööde ja/või ehitustöö tegemist, asju või teenuseid; (11)
„pakkuja” – ettevõtja, kes on esitanud pakkumuse; (12)
„elektroonilised vahendid” — elektrooniliste
seadmete kasutamine kaablite, raadio, optiliste vahendite või muude
elektromagnetiliste vahendite kaudu saadetud, edastatud ja vastu võetud andmete
töötlemiseks (sealhulgas digitaalseks pakkimiseks) ja salvestamiseks; (13)
„kontsessioonidokumendid” – kõik avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankija esitatud või osutatud dokumendid, milles
kirjeldatakse hanke või menetluse elemente või määratakse need kindlaks, sh
hanketeade, tehnilised kirjeldused, lepingu kavandatavad tingimused, taotlejate
ja pakkujate esitatavate dokumentide vormingud, teave üldiste kohaldatavate
kohustuste kohta ja mis tahes täiendavad dokumendid; (14)
„olelusring” – kõik asjade või ehitiste olemasolu
või teenuste osutamise järjestikused ja/või omavahel seotud etapid, sh
tootmine, transport, kasutamine ja hooldus, alates tooraine hankimisest või
ressursside loomisest kuni kõrvaldamise ja lõpetamiseni. 2.
Esimese lõigu punktides 2, 4 ja 7 osutatud ehitiste
ja teenuste kasutamise õigusega kaasneb täiendava operatsiooniriski üleminek
kontsessionäärile. Kontsessionäär loetakse kandvaks täiendavat
operatsiooniriski, kui ei ole tagatud, et kontsessiooni esemeks oleva ehitise
käitamisega või teenuse osutamisega kaetakse tehtud investeeringud või tekkinud
kulud. Kõnealune majanduslik risk võib seisneda
järgmises: a) ehitise kasutamise või teenuse osutamise
nõudlusega seotud risk või b) risk, mis on seotud kontsessionääri
loodud või kasutajatele teenuste osutamiseks kasutatava taristu
kättesaadavusega. Artikkel 3
Avaliku sektori hankijad 1.
Käesoleva direktiivi kohaldamisel on „avaliku
sektori hankija” riik, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused,
avalik-õiguslikud isikud ning ühest või mitmest kõnealusest omavalitsusest või
avalik-õiguslikust isikust koosnevad ühendused, v.a isikud, kes annavad
kontsessioone III lisas osutatud tegevuse sooritamiseks. 2.
„piirkondlikud omavalitsused” − kõik Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003[16] osutatud statistiliste
territoriaalüksuste nomenklatuuri (NUTS) 1. ja 2. tasandile kuuluvate
haldusüksuste omavalitsusorganid; 3.
„kohalikud omavalitsused” − kõik määruses
(EÜ) nr 1059/2003 osutatud NUTSi 3. tasandile kuuluvate haldusüksuste ja
väiksemate haldusüksuste omavalitsusorganid; 4.
„avalik-õiguslikud isikud” – mis tahes asutused,
mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele: a) nad on asutatud üldistes huvides või
nende eriotstarve on rahuldada vajadusi üldistes huvides ning nad ei ole
tööstuslikku ega ärilist laadi; b) nad on juriidilised isikud; c) neid rahastavad peamiselt riik,
piirkondlikud või kohalikud omavalitsused või teised avalik-õiguslikud isikud
või nende juhtimine toimub kõnealuste avalik-õiguslike isikute järelevalve all
või neil on haldus-, juhtimis- või järelevalveorgan, mille liikmetest üle poole
on määranud riik, piirkondlik või kohalik omavalitsus või teised
avalik-õiguslikud isikud. Esimese lõigu punkti a kohaldamiseks püüab isik,
kes tegutseb tavapärastes turutingimustes, teenida kasumit ja kannab oma
tegevusest tuleneva kahju, ta ei oma eesmärki rahuldada vajadusi üldistes
huvides ning teda ei saa pidada tööstusliku ega ärilise iseloomuta asutuseks. Artikkel 4
Võrgustiku sektori hankijad 1.
Käesoleva direktiivi kohaldamisel on „võrgustiku
sektori hankija” üks järgmistest: (1)
riik, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused,
avalik-õiguslikud isikud ning ühest või mitmest kõnealusest omavalitsusest või
avalik-õiguslikust isikust koosnevad ühendused, nagu määratletud artikli 3
lõigetes 2–4. (2)
avalik-õiguslik äriühing, nagu määratletud
käesoleva artikli lõikes 2; (3)
üksused, mis ei ole avaliku sektori hankijad ega
avalik-õiguslikud äriühingud ning mis tegutsevad liikmesriigi pädeva asutuse
antud eri- või ainuõiguse alusel, kui nad annavad kontsessiooni ühe III lisas
osutatud tegevuse sooritamiseks. 2.
„Avalik-õiguslik äriühing” – äriühing, mille üle
avaliku sektori hankijad võivad omandiõiguse, rahalise osaluse või seda
reguleerivate eeskirjade alusel otseselt või kaudselt avaldada valitsevat mõju. Eeldatakse, et avaliku sektori hankijatel on
valitsev mõju, kui need asutused otseselt või kaudselt: a) omavad enamust äriühingu märgitud
kapitalist või b) kontrollivad enamust äriühingu väljalastud
aktsiatega seotud häältest või c) võivad nimetada rohkem kui poole
äriühingu haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmetest; 3.
„eri- või ainuõigused” – õigused, mille asjaomase
liikmesriigi pädev asutus on õigus- või haldusnormidega andnud ja mille toime
seisneb III lisas määratletud tegevuste reserveerimises ühele või mitmele
üksusele ning mis oluliselt mõjutavad teiste üksuste võimalusi sel alal
tegutseda. Piisavat avalikustamist tagava menetluse käigus
antud õigusi, mis on antud objektiivsete kriteeriumide alusel, ei käsitata
käesoleva direktiivi kohaste eri- või ainuõigustena. Selline menetlus hõlmab
järgmist: a) väljakuulutamisega hankemenetlused
vastavalt direktiivile [2004/18/EÜ või 2004/17/EÜ] või käesolevale
direktiivile; b) Lisas XI loetletud Euroopa Liidu muude
õigusaktide kohased menetlused, mis tagavad eelnevalt objektiivsete
kriteeriumide alusel lubade andmise piisava läbipaistvuse. Komisjonile antakse volitused võtta vastu
delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 46, et muuta XI lisas sätestatud
loetelu liidu õigusaktidest, kui liidu uute õigusaktide vastuvõtmise või
kehtetuks tunnistamise tõttu osutub selline muutmine vajalikuks. Artikkel 5
Piirmäärad 1.
Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste
kontsessioonide suhtes, mille maksumus on vähemalt 5 000 000 eurot: a) võrgustiku sektori hankijate sõlmitud
kontsessioonid ühe III lisas osutatud tegevuse sooritamiseks; b) avaliku sektori hankijate sõlmitud
kontsessioonid. 2.
Teenuste kontsessioonide suhtes, mille maksumus on
vähemalt 2 500 000 eurot, kuid alla 5 000 000 euro, mis ei
ole sotsiaalteenused ega muud eriteenused, kehtib kohustus avaldada
kontsessiooni andmise teade vastavalt artiklitele 27 ja 28. Artikkel 6
Kontsessiooni hinnangulise maksumuse arvutamise meetodid 1.
Kontsessiooni hinnangulise maksumuse arvutamisel
võetakse aluseks avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija hinnangu
kohaselt väljamakstav kogusumma käibemaksuta, arvestades sealhulgas
mis tahes valikuvõimalusi ja kontsessiooni kestuse pikendamisi. 2.
Kontsessiooni hinnanguline maksumus arvutatakse
kõigi ehitustööde või teenuste maksumusena, isegi kui need ostetakse eri
lepingute alusel, kui lepingud on osa üksikprojektist. Üksikprojekti
olemasolust võivad märku anda näiteks avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
poolne projekti eelnev üldplaneerimine ja kontseptsiooni väljatöötamine,
asjaolu, et hangitavad eri elemendid täidavad ühte majanduslikku või tehnilist
ülesannet või on muul viisil loogiliselt seotud. Kui avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
näeb ette auhinnad või maksed kandidaatidele või pakkujatele, võtab ta neid
kontsessiooni hinnangulise kogumaksumuse arvutamisel arvesse. 3.
Kontsessiooni hinnangulise maksumuse arvutamise
meetodi valik ei tohi olla seotud kavatsusega jätta kontsessioon käesoleva
direktiivi reguleerimisalast välja. Ehitustööde projekti või teenuste koguhulka
ei tohi osadeks jaotada, nii et see jääks käesoleva direktiivi
reguleerimisalast välja, kui selliseks jaotamiseks puuduvad objektiivsed
põhjused. 4.
Kõnealune hinnang peab kehtima kontsessiooniteate
saatmise hetkel või kui teate saatmist ei ole ette nähtud, siis hetkel, kui
avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija alustab kontsessiooni andmise
menetlust, määrates kindlaks kavandatava kontsessiooni põhiomadused. 5.
Ehitustööde riigikontsessioonide ja kontsessioonide
puhul võetakse hinnangulise maksumuse arvutamisel arvesse nii ehitustööde
maksumust kui ka avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijate poolt
ehitustööde teostamiseks töövõtja käsutusse antud asjade ja teenuste
hinnangulist kogumaksumust, kui sellised asjad või teenused on ehitustööde
tegemiseks vajalikud. 6.
Kui kavandatava ehitustöö või teenuste hankimise
tulemuseks võib olla kontsessioonide üheaegne andmine eraldi osadena, siis
tuleb arvestada kõigi selliste osade hinnangulist kogumaksumust. 7.
Kui osade kogumaksumus on võrdne artiklis 5
sätestatud piirmääraga või sellest suurem, kohaldatakse käesolevat direktiivi
iga osa suhtes. 8.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad
võivad üksikute osade suhtes kontsessioone andes jätta käesolevas direktiivis
sätestatud sätted kohaldamata, kui asjaomase osa hinnanguline maksumus
käibemaksuta jääb alla 1 miljoni euro. Selliste osade kogumaksumus, mille jaoks
sõlmitud lepingute suhtes ei kohaldata käesolevat direktiivi, ei tohi siiski
ületada 20 % kavandatava ehitustöö või teenuste kavandatava hanke kõikide
osade kogumaksumusest. 9.
Teenuste kontsessioonide maksumus võrdub
kontsessionääri poolt kogu kontsessiooni vältel osutatud teenuste hinnangulise
kogumaksumusega, mis arvutatakse vastavalt objektiivsele meetodile, mis on
kindlaks määratud kontsessiooniteates või kontsessioonidokumentides. Kontsessiooni hinnangulise maksumuse arvutamisel
võetakse vajaduse korral aluseks järgmine: a) kindlustusteenused: makstav kindlustusmakse
ja muud tasud; b) panga- ja muud finantsteenused:
teenustasud, vahendustasud, intress ja muud tasud; c) projekteerimisteenused: teenustasud,
vahendustasud ja muud tasud; 10.
Käesolevas artiklis hõlmab kontsessiooni maksumus
nii kolmandatelt isikutelt saadavat hinnangulist tulu kui ka avaliku sektori
või võrgustiku sektori hankija makstavaid summasid. Artikkel 7
Üldpõhimõtted Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad
kohtlevad ettevõtjaid võrdselt ja mittediskrimineerivalt ning tegutsevad
läbipaistvalt ja proportsionaalselt. Kontsessiooni kavandamisel ei tohi lähtuda
eesmärgist jätta see käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja või
konkurentsi kunstlikult piirata. II jagu
Erandid Artikkel 8
Avaliku sektori ja võrgustiku sektorite hankijate antud kontsessioonide suhtes
kehtivad erandid 1.
Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste
teenuste kontsessioonide suhtes, mille avaliku sektori või võrgustiku sektori
hankija on andnud ettevõtjale, kes on avaliku sektori hankija või nende
ühendus, ainuõiguse alusel, mis ettevõtjal on vastavalt kohaldatavatele
avaldatud õigus- ja haldusnormidele ning mis on antud vastavalt aluslepingule
ja liidu sektoripõhistele õigusaktidele, milles käsitletakse III lisas osutatud
tegevustega seotud võrgustike taristu haldamist. 2.
Erandina käesoleva artikli lõikest 1 kohaldatakse
artikli 27 lõigete 1 ja 3 kohaseid nõudeid, kui käesoleva artikli lõikes 1
osutatud sektoripõhiste õigusaktidega ei ole ette nähtud sektoripõhist
läbipaistvuskohustust. 3.
Käesolevat direktiivi ei kohaldata kontsessioonide
suhtes, mille andmisel või korraldamisel peab avaliku sektori või võrgustiku
sektori hankija lähtuma hankemenetlusest, mis on sätestatud: a) rahvusvahelises lepingus, mis on
sõlmitud kooskõlas aluslepinguga liikmesriigi ja ühe või mitme kolmanda riigi
vahel ning mis käsitleb ehitustöid, asju või teenuseid, mille eesmärk on mingi
projekti ühine rakendamine või kasutamine allakirjutanud riikide poolt; b) sõjaväeüksuste paigutamisega seotud
rahvusvahelises lepingus, mis on seotud mõne liikmesriigi või kolmanda riigi
ettevõtjatega; c) vastavalt rahvusvahelise organisatsiooni
teatavale menetluskorrale; d) kui kontsessioone rahastab täielikult
rahvusvaheline organisatsioon või rahvusvaheline finantseerimisasutus. Kõigist esimese lõigu punktis a osutatud
lepingutest teatatakse komisjonile, kes võib konsulteerida artiklis 48 viidatud
riigihankelepingute nõuandekomiteega. Esimese lõigu punkti d kohaldamisel otsustavad
lepingupooled selliste kontsessioonide puhul, mida olulisel määral kaasrahastab
rahvusvaheline organisatsioon või rahvusvaheline finantseerimisasutus,
milliseid kontsessiooni andmise menetlusi kohaldada; menetlused peavad olema
kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega. 4.
Aluslepingu artikli 346 kohaldamiseks ei kohaldata
käesolevat direktiivi kontsessioonide andmiseks kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas
niivõrd, kuivõrd liikmesriigi olulisi julgeolekuhuve ei ole võimalik käesolevas
direktiivis sätestatud eeskirjadega tagada. 5.
Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste
teenuste kontsessioonide suhtes, mis hõlmavad: a) maa, olemasolevate ehitiste või muu
kinnisvara või sellega seotud õiguste omandamist või rendilevõtmist mis tahes
rahaliste vahenditega; samas kuuluvad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse
aga finantsteenuste kontsessioonid, mis antakse mis tahes vormis samaaegselt
omandamis- või rendilepinguga või enne või pärast viimaste sõlmimist; b) edastamiseks ette nähtud saadete ostmist,
arendamist, tootmist või ühistootmist ja mille on andnud
ringhäälinguorganisatsioonid; ringhäälingusaadete edastamine on määratletud
saadete edastamise ja levitamisena mis tahes elektroonilist võrku kasutades,
ega ka kontsessioonide suhtes, mis on antud ringhäälinguorganisatsioonidele
seoses saateajaga; c) vahekohtu- ja lepitamisteenuseid; d) finantsteenuseid, mis on seotud
väärtpaberite või muude finantsinstrumentide emiteerimise, müügi, ostu või
võõrandamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ mõistes,
ning keskpankade osutatavaid teenuseid ja toiminguid, mis on tehtud Euroopa Finantsstabiilsuse
Fondiga (EFSF); e) töölepinguid; f) lennutransporditeenuseid, mis põhinevad
tegevusloa andmisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008[17] tähenduses[18]; g) avalikku reisijatevedu Euroopa
Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007[19] tähenduses. Punktis b osutatud ringhäälingusaadete edastamine
hõlmab mis tahes edastamist ja levitamist mis tahes elektroonilist võrku
kasutades. Artikkel 9
Erandid elektroonilise side valdkonnas Käesolevat
direktiivi ei kohaldata selliste kontsessioonide suhtes, mille põhieesmärk on
võimaldada avaliku sektori hankijatel pakkuda või kasutada üldkasutatavaid
sidevõrke või pakkuda üldsusele üht või mitut elektroonilise side teenust. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi
mõisteid: (a)
„üldkasutatav sidevõrk” – elektrooniline sidevõrk,
mida kasutatakse ainult või peamiselt üldkasutatavate elektrooniliste
sideteenuste osutamiseks ning mis võimaldab andmete edastamist võrgu
lõpp-punktide vahel; (b)
„elektrooniline sidevõrk” – ülekandesüsteemid ja
vajaduse korral lülitus- ja marsruutimisseadmed ning muud vahendid, sealhulgas
võrguelemendid, mis ei ole aktiivsed, mis võimaldavad edastada signaale traadi,
raadio teel, optiliselt või muude elektromagnetiliste vahendite abil, kasutades
sealhulgas satelliitvõrke, paik- (ahel- ja pakettkommuteeritud, k.a internet)
ja liikuva maaside võrku, elektrikaabelsüsteeme, kui neid kasutatakse
signaalide edastamiseks, raadio- ja teleringhäälinguvõrke ja
kaabeltelevisioonivõrke, olenemata sellest, millist teavet nende kaudu edastatakse; (c)
„võrgu lõpp-punkt” – füüsiline koht, kus abonendile
pakutakse juurdepääsu üldkasutatavale sidevõrgule; kui võrgus kasutatakse
kommuteerimist ja marsruutimist, identifitseeritakse võrgu lõpp-punkt
konkreetse võrguaadressi abil, mis võib olla seotud abonendi numbri või nimega; (d)
„elektrooniline sideteenus” − tavaliselt tasu
eest osutatav teenus, mis seisneb tervikuna või peamiselt signaalide
edastamises elektrooniliste sidevõrkude kaudu, kaasa arvatud
telekommunikatsiooniteenused ja edastusteenused ringhäälinguks kasutatavates
võrkudes, ning välja arvatud teenused, mis pakuvad või mille abil teostatakse
elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste abil edastatava sisu redigeerimist;
elektrooniliste sideteenuste hulka ei kuulu direktiivi 98/34/EÜ artiklis 1 määratletud
infoühiskonna teenused, mis ei seisne tervikuna või peamiselt signaalide
edastamises elektrooniliste sidevõrkude kaudu. Artikkel 10
Võrgustiku sektori hankijate antud kontsessioonide suhtes kohaldatavad erandid 1.
Käesolevat direktiivi ei kohaldata kontsessioonide
suhtes, mille võrgustiku sektori hankijad annavad muuks kui III lisas
kirjeldatud tegevuseks või selliseks tegevuseks kolmandas riigis, mille
tingimuste hulka ei kuulu liidus asuvate võrkude või geograafiliste piirkondade
füüsiline kasutamine. 2.
Võrgustiku sektori hankijad teavitavad komisjoni
või siseriiklikku järelevalveasutust nende taotlusel mis tahes tegevusest, mida
nad peavad väljajäetuks. Komisjon võib teavitamise eesmärgil aeg-ajalt avaldada
Euroopa Liidu Teatajas loetelud tegevuste kategooriatest, mida ta peab
sel alusel väljajäetuks. Seejuures võtab komisjon arvesse kõiki delikaatseid
äriaspekte, millele võrgustiku sektori hankijad võivad teavet edastades
tähelepanu juhtida. Artikkel 11
Sidusettevõtjale antud kontsessioonid 1.
Käesolevas artiklis tähendab „sidusettevõtja” mis
tahes ettevõtjat, mille raamatupidamise aastaaruanne on konsolideeritud
võrgustiku sektori hankija aastaaruannetega vastavalt nõukogu seitsmenda
direktiivi 83/349/EMÜ[20]
nõuetele. 2.
Kõnealuse direktiiviga hõlmamata üksuste puhul
tähendab „sidusettevõtja” mis tahes ettevõtjat, kes vastab järgmistele
tingimustele: a) tema üle võib võrgustiku sektori
hankijal olla otsene või kaudne valitsev mõju käesoleva direktiivi artikli 4
teise lõigu tähenduses; b) tal võib olla valitsev mõju võrgustiku
sektori hankija üle; c) tema ja võrgustiku sektori hankija üle
on teisel ettevõtjal valitsev mõju tulenevalt omandiõigusest või
finantsosalusest või ettevõtja tegevust reguleerivatest eeskirjadest. 3.
Ilma et see mõjutaks artikli 15 kohaldamist ja
tingimusel, et lõikes 4 sätestatud tingimused on täidetud, ei kohaldata
käesolevat direktiivi järgmiste kontsessioonide suhtes: a) mille võrgustiku sektori hankija annab
sidusettevõtjale; b) mille annab ühisettevõte, mille mitu
võrgustiku sektori hankijat on loonud üksnes III lisas määratletud tegevuseks,
ettevõtjale, kes on ühe kõnealuse võrgustiku sektori hankija sidusettevõtja. 4.
Lõiget 3 kohaldatakse: a) teenuste kontsessioonide suhtes,
tingimusel et vähemalt 80 % selle sidusettevõtja teenuste eelneva kolme
aasta keskmisest kogukäibest on saadud selliste teenuste osutamisest temaga
seotud ettevõtjatele; b) ehitustööde kontsessioonide suhtes,
tingimusel et vähemalt 80 % selle sidusettevõtja ehitustööde eelneva kolme
aasta keskmisest kogukäibest on saadud selliste ehitustööde teostamisest temaga
seotud ettevõtjatele. 5.
Kui sidusettevõtja loomise või tegevuse alustamise
aja tõttu puuduvad andmed eelneva kolme aasta käibe kohta, siis piisab sellest,
kui ettevõtja näitab, eriti majandustegevuse prognooside abil, et lõike 4
punktides a või b osutatud käive on usaldusväärne. 6.
Kui mitu võrgustiku sektori hankijaga seotud
sidusettevõtjat osutavad ühesuguseid või sarnaseid teenuseid, tarnivad
ühesuguseid või sarnaseid asju või teevad ühesuguseid või sarnaseid ehitustöid,
siis arvutatakse lõikes 4 osutatud protsendimäärad, arvestades kogukäivet, mis
kõnealused sidusettevõtjad on teenuste osutamisest või asjade tarnimisest või
ehitustööde teostamisest saanud. Artikkel 12
Ühisettevõttele või ühisettevõttesse kuuluva võrgustiku sektori hankijale antud
kontsessioonid Ilma et see mõjutaks artikli 15 kohaldamist ja
tingimusel, et ühisettevõte on loodud kõnealuse tegevuse teostamiseks vähemalt
kolme aasta jooksul ja et ühisettevõtte asutamisdokumendis sätestatakse, et
ühisettevõtte loonud võrgustiku sektori hankijad osalevad selles vähemalt
samasuguse ajavahemiku jooksul, ei kohaldata käesolevat direktiivi
kontsessioonide suhtes, mille on andnud: a) ühisettevõte, mille mitu võrgustiku
sektori hankijat on loonud üksnes III lisas määratletud tegevuseks, ühele
nendest võrgustiku sektori hankijatest või b) võrgustiku sektori hankija sellisele
ühisettevõttele, kuhu ta kuulub. . Artikkel 13
Võrgustiku sektori hankijate poolne teavitamine Võrgustiku sektori hankijad esitavad komisjonile
või siseriiklikule järelevalveasutusele nende nõudmisel artikli 11 lõigete 2 ja
3 ning artikli 12 kohaldamisega seotud järgmised andmed: a) asjaomaste ettevõtjate või
ühisettevõtete nimed; b) asjaomaste kontsessioonide olemus ja
maksumus; c) tõendusmaterjal, mida komisjon või
siseriiklik järelevalveasutus peab vajalikuks tõendamaks, et suhe võrgustiku
sektori hankija ja selle ettevõtja või ühisettevõtte vahel, kellele antakse
kontsessioonid, vastab artiklite 11 või 12 nõuetele. Artikkel 14
Otseselt konkurentsile avatud tegevuse väljaarvamine Käesolevat direktiivi ei kohaldata võrgustiku
sektori hankijate antud kontsessioonide suhtes, kui selles liikmesriigis, kus
kontsessiooni täidetakse, on kontsessiooniga hõlmatud tegevus otse avatud
konkurentsile vastavalt direktiivi [asendab direktiivi 2004/17/EÜ] artiklitele
27 ja 28. Artikkel 15
Ametiasutustevahelised suhted 1.
Kontsessioon, mille on avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankija, nagu osutatud artikli 4 lõike 1 esimese lõigus,
andnud teisele juriidilisele isikule, ei kuulu käesoleva direktiivi
reguleerimisalasse, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: a) selline avaliku sektori või võrgustiku
sektori hankija teostab asjaomase juriidilise isiku üle kontrolli, mis sarnaneb
kontrolliga, mida ta teostab oma osakondade üle; b) vähemalt 90 % asjaomase juriidilise
isiku tegevusest toimub kontrolliva avaliku sektori või võrgustiku sektori
hankija või sama hankija kontrollitavate muude juriidiliste isikute alluvuses; c) kontrollitaval juriidilisel isikul puudub
erasektori osalus. Esimese lõigu punkti a mõistes teostab artikli 4
lõike 1 esimeses lõigus osutatud avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
juriidilise isiku üle kontrolli, mis sarnaneb kontrolliga, mida ta teostab oma
osakondade üle, kui ta avaldab otsustavat mõju kontrollitava juriidilise isiku
strateegilistele eesmärkidele ja olulistele otsustele. 2.
Lõiget 1 kohaldatakse ka juhul, kui artikli 4 lõike
1 esimeses lõigus osutatud avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijaks
olev kontrollitav üksus annab kontsessiooni oma kontrollivale üksusele või sama
hankija kontrollitavale muule juriidilisele isikule, tingimusel et juriidilisel
isikul, kellele kontsessioon antakse, puudub erasektori osalus. 3.
Artikli 4 lõike 1 esimeses lõigus osutatud avaliku
sektori või võrgustiku sektori hankija, kes ei teosta juriidilise isiku üle
kontrolli lõike 1 tähenduses, võib siiski anda kontsessiooni, kohaldamata selle
direktiivi sätteid, juriidilisele isikule, keda ta kontrollib koos teiste
selliste avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijatega, kui täidetud on
järgmised tingimused: a) artikli 4 lõike 1 esimeses lõigus
osutatud avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad teostavad ühiselt
juriidilise isiku üle kontrolli, mis sarnaneb kontrolliga, mida nad teostavad
oma osakondade üle; b) vähemalt 90 % asjaomase juriidilise
isiku tegevusest toimub artikli 4 lõike 1 esimeses lõigus osutatud
kontrollivate avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijate või sama hankija
kontrollitavate muude juriidiliste isikute alluvuses; c) kontrollitaval juriidilisel isikul
puudub erasektori osalus. Punkti a kohaldamiseks loetakse artikli 4 lõike 1
esimeses lõigus osutatud avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad
ühiselt kontrollivaks juriidilist isikut, kui on täidetud kõik järgmised
tingimused: a) kontrollitava juriidilise isiku otsuseid
tegev organ koosneb kõigi osalevate avaliku sektori või võrgustiku sektori
hankijate esindajatest, nagu osutatud artikli 4 lõike 1 esimeses lõigus; b) kõnealused artikli 4 lõike 1 esimeses
lõigus osutatud avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad on võimelised
ühiselt avaldama otsustavat mõju kontrollitava juriidilise isiku
strateegilistele eesmärkidele ja olulistele otsustele; c) kontrollitav juriidiline isik ei lähtu
huvidest, mis erinevad temaga seotud asutuste huvidest; d) kontrollitav juriidiline isik ei saa
hankijatega sõlmitud hankelepingutest mingit muud kasu lisaks tegelike kulude
hüvitamisele. 4.
Artikli 4 lõike 1 esimeses lõigus osutatud avaliku
sektori või võrgustiku sektori kahe või enama hankija vahel sõlmitud kokkulepet
ei loeta kontsessiooniks käesoleva direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti l
tähenduses, kui kõik järgmised tingimused on täidetud: a) kokkuleppega luuakse osalevate avaliku
sektori või võrgustiku sektori hankijate lojaalne koostöö, mille eesmärk on
täita ühiselt avalike teenustega seotud ülesandeid ning mis hõlmab
leppeosaliste vastastikuseid õigusi ja kohustusi; b) kokkuleppes juhindutakse üksnes avaliku
huviga seotud kaalutlustest; c) osalevad avaliku sektori või võrgustiku
sektori hankijad ei tegutse avatud turul suuremal määral kui 10 %
kokkuleppe seisukohast olulise tegevuse käibest; d) kokkulepe ei hõlma osalevate avaliku
sektori või võrgustiku sektori hankijate vahelisi rahalisi ülekandeid, v.a
ülekanded, mis vastavad ehitustööde, teenuste või asjade tegelike kulude
hüvitamisele; e) kõigil osalevatel avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankijatel puudub erasektori osalus. 5.
Lõigetes 1–4 osutatud erasektori osaluse puudumist
kontrollitakse kontsessiooni andmise või kokkuleppe sõlmimise ajal. Käesolevas artiklis sätestatud erandid kaotavad
kehtivuse alates hetkest, mil tekib erasektori osalus, kusjuures kehtivate
kontsessioonide suhtes tuleb hankemenetlus uuesti avada kontsessiooni andmise
tavapärase korra alusel. III jagu
Üldsätted Artikkel 16
Kontsessiooni kestus Kontsessiooni kestus piirdub ajaga, mis
kontsessionääril hinnanguliselt kulub ehitiste ekspluateerimise või teenuste
osutamisega seoses tehtud investeeringute tagasiteenimiseks koos investeeritud
kapitali mõistliku tootlusega. Artikkel 17
Sotsiaalteenused ja muud eriteenused X lisas loetletud selliste sotsiaalteenuste ja
muude eriteenuste kontsessioonide suhtes, mis kuuluvad käesoleva direktiivi
reguleerimisalasse, kohaldatakse artikli 26 lõikes 3 ja artikli 27 lõikes 1
sätestatud kohustusi. Artikkel 18
Segakontsessioonid 1.
Lepingud, mille ese on nii teenused kui ka asjad,
sõlmitakse vastavalt käesolevale direktiivile, kui kõnealuse lepingu peamine
ese on teenused ja kui need on kontsessioonid artikli 2 esimese lõigu punkti l
tähenduses. 2.
Kontsessioonid, mille esemeks on nii teenused
artikli 17 tähenduses kui ka muud teenused, antakse kooskõlas lepingu
põhiesemeks oleva teenuse liigi suhtes kohaldatavate sätetega. 3.
Lõigetes 1 ja 2 osutatud segalepingute puhul
määratakse põhiese, võrreldes asjaomaste teenuste või asjade maksumust. 4.
Kui lepingute ese hõlmab nii käesoleva direktiiviga
reguleeritud kontsessioone kui ka hankeid või muid elemente, mida käesolev
direktiiv või direktiivid [asendavad direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ] ega
2009/81/EÜ ei hõlma, sõlmitakse lepingu see osa, mis kujutab endast käesoleva
direktiiviga reguleeritavat kontsessiooni, käesoleva direktiivi sätete
kohaselt. Kui lepingu eri osad ei ole objektiivselt eraldatavad, määratakse
käesoleva direktiivi kohaldamine kindlaks lepingu põhieseme alusel. 5.
Kontsessioonide puhul, mille suhtes kohaldatakse
käesolevat direktiivi, ja lepingute puhul, mille suhtes kohaldatakse direktiivi
[2004/18/EÜ või 2004/17/EÜ] või 2009/81/EÜ[21],
sõlmitakse see osa lepingust, mis kujutab endast käesoleva direktiiviga
hõlmatud kontsessiooni, käesoleva direktiivi sätete kohaselt. Kui sellise lepingu eri osad ei ole objektiivselt
eraldatavad, määratakse käesoleva direktiivi kohaldamine kindlaks kõnealuse
lepingu peamise eseme alusel. Artikkel 19
Mitut tegevust hõlmavad kontsessioonid 1.
Mitut tegevust hõlmava kontsessiooni suhtes
kohaldatakse eeskirju, mida kohaldatakse selle peamise tegevuse suhtes. Ent valikut, kas anda üksikkontsessioon või mitu
eraldi kontsessiooni, ei tohi teha eesmärgiga jätta kontsessioon välja
käesoleva direktiivi reguleerimisalast. 2.
Kui üks tegevus, milleks käesoleva direktiivi
kohane kontsessioon on mõeldud, on loetletud III lisas ja teine tegevus ei ole
selles loetletud ning objektiivselt ei ole võimalik kindlaks teha, milliseks
tegevuseks kontsessioon on peamiselt mõeldud, antakse kontsessioon vastavalt
sätetele, mida kohaldatakse avaliku sektori hankija antud kontsessioonide
suhtes. 3.
Kui ühe tegevuse suhtes, milleks leping või kontsessioon
on mõeldud, kohaldatakse käesolevat direktiivi ja teise suhtes ei kohaldata ei
käesolevat direktiivi ega direktiive [2004/18/EÜ või 2004/17/EÜ] ega 2009/81/EÜ[22], ja kui on objektiivselt
võimatu kindlaks määrata, milliseks tegevuseks leping või kontsessioon on
peamiselt mõeldud, siis sõlmitakse leping või kontsessioon vastavalt
käesolevale direktiivile. IV jagu
Eriolukorrad Artikkel 20
Reserveeritud kontsessioonid Liikmesriigid võivad kontsessiooni andmise
menetluses osalemise õiguse jätta kaitstud töökohtadele ja ettevõtjatele, kelle
peamine eesmärk on puuetega või ebasoodsas olukorras olevate töötajate
sotsiaalne ja kutsealane integreerimine või sätestada selliste kontsessioonide
täitmise kaitstud töökohtade programmi raames, tingimusel et üle 30 % sellises
töökohas, sellise ettevõtja alluvuses või selliste programmidega hõivatud
töötajatest on puuetega või ebasoodsas olukorras olevad isikud.
Kontsessiooniteates viidatakse sellele sättele. Artikkel 21
Teadus- ja arendusteenused 1.
Käesolevat direktiivi kohaldatakse selliste
teenuste kontsessioonide suhtes, millega tellitakse teadus- ja arendusteenuseid
CPV viitenumbritega 73000000-2 − 73436000-7, v.a 73200000-4, 73210000-7
või 73220000-0, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused: a) kontsessioonist tuleneb kasu üksnes
avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijale tema enda tegevuse
läbiviimiseks; b) osutatud teenuse eest tasub täielikult
avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija. 2.
Kui üks eespool toodud tingimustest ei ole
täidetud, ei kohaldata käesolevat direktiivi teenuste kontsessioonide suhtes,
millega tellitakse teadus- ja arendusteenuseid CPV viitenumbritega 73000000-2 −
73436000-7, v.a 73200000-4, 73210000-7 või 73220000-0. 3.
Komisjonile antakse volitused delegeeritud
õigusaktide vastuvõtmiseks kooskõlas artikliga 46 seoses käesolevas artiklis
mainitud viitenumbritega, kui CVP nomenklatuuri tehakse muudatusi, mis peavad kajastuma
käesolevas direktiivis ning millega ei kaasne direktiivi reguleerimisala
muutust. II PEATÜKK
Põhimõtted Artikkel 22
Ettevõtjad 1.
Ettevõtjaid, kellel on oma asukohaliikmesriigi
õigusaktide alusel õigus kõnealust teenust osutada, ei lükata tagasi üksnes
seetõttu, et selle liikmesriigi õiguse alusel, kus kontsessioon antakse,
peaksid nad olema kas füüsilised või juriidilised isikud. 2.
Juriidilistelt isikutelt võidakse nõuda, et nad
näitaksid oma pakkumuses või osalemistaotluses nende isikute nimed ja asjakohase
kutsekvalifikatsiooni, kes vastutavad kõnealuse kontsessiooni täitmise eest. 3.
Pakkumusi teha või end taotlejaks seada võivad ka
ettevõtjate rühmad. 4.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad ei
kehtesta selliste rühmade osalemiseks kontsessiooni andmise menetluses
eritingimusi, mille täitmist üksikutelt taotlejatelt ei nõuta. Avaliku sektori
või võrgustiku sektori hankijad ei nõua, et need rühmad võtaksid pakkumuse või
osalemistaotluse esitamiseks mingi konkreetse juriidilise vormi. Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad
võivad kehtestada rühma poolt kontsessiooni täitmisele eritingimusi, eeldusel
et neid tingimusi on võimalik objektiivselt põhjendada ning need on
proportsionaalsed. Nende tingimuste kohaselt võib rühmalt siiski nõuda teatava
juriidilise vormi võtmist, kui temaga sõlmitakse leping, kui seda muudatust on
vaja kontsessiooni nõuetekohaseks täitmiseks. Artikkel 23
Nomenklatuurid 1.
Kõik viited nomenklatuuridele kontsessioonide
andmise kontekstis peavad põhinema määrusega (EÜ) nr 2195/2002[23] vastu võetud ühtsel
riigihangete klassifikaatoril (CPV). 2.
Komisjonile antakse volitused delegeeritud
õigusaktide vastuvõtmiseks kooskõlas artikliga 46 , et kohandada I ja X lisas
kasutatud viitenumbreid, kui CVP nomenklatuuri tehakse muudatusi, mis peavad
kajastuma käesolevas direktiivis ning millega ei kaasne direktiivi
reguleerimisala muutust. Artikkel 24
Konfidentsiaalsus 1.
Kui käesoleva direktiiviga või siseriikliku
seadusega teabele juurdepääsu kohta ei ole teisiti ette nähtud ja ilma et see piiraks
sõlmitud lepingute avaldamise ning taotlejatele ja pakkujatele teabe andmisega
seotud kohustusi, mis on sätestatud käesoleva direktiivi artiklites 27 ja 35,
ei avalda avaliku sektori hankija temale ettevõtjate poolt antud teavet, mille
ettevõtjad on tunnistanud konfidentsiaalseks, sealhulgas, kuid mitte ainult
tehnilised või ärisaladused ja pakkumuse konfidentsiaalsed punktid. 2.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad
võivad kehtestada ettevõtjatele nõudeid eesmärgiga kaitsta sellise teabe konfidentsiaalsust,
mille avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad kontsessiooni andmise
menetluse jooksul kättesaadavaks teevad. Artikkel 25
Teabevahetuse suhtes kohaldatavad eeskirjad 1.
Välja arvatud juhtudel, kui elektrooniliste
sidevahendite kasutamine on kohustuslik vastavalt käesoleva direktiivi artikli
28 lõikele 2 ja artiklile 30, võivad avaliku sektori ja võrgustiku sektori
hankijad valida igasuguseks teabevahetuseks järgmiste sidevahendite vahel: a) elektroonilised sidevahendid kooskõlas
lõigetega 3, 4 ja 5; b) post või faks; c) telefon lõikes 6 osutatud juhtudel ja
asjaoludel või d) eelnimetatud sidevahendite kombinatsioon.
Liikmesriigid võivad lisaks käesoleva direktiivi
artikli 28 lõikes 2 ja artiklis 30 sätestatud kohustustele teha kohustuslikuks
elektrooniliste sidevahendite kasutamise kontsessioonidega seotud teabevahetuse
puhul. 2.
Valitud sidevahendid peavad olema üldiselt
kättesaadavad ega tohi seega piirata ettevõtjate juurdepääsu kontsessiooni
andmise menetlusele. Teabe vahetamisel ning salvestamisel tagavad
avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad andmete terviklikkuse ning
pakkumuste ja osalustaotluste konfidentsiaalsuse säilimise. Nad tutvuvad
pakkumuste ja osalemistaotluste sisuga alles pärast esitamistähtaja möödumist. 3.
Elektroonilised teabevahetusvahendid, samuti nende
tehnilised omadused, peavad olema mittediskrimineerivad, üldiselt kättesaadavad
ja koostalitusvõimelised üldkasutatavate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia
toodetega ning need ei tohi piirata ettevõtjate võimalusi kontsessiooni andmise
menetluses osalemiseks. Nende elektrooniliste vastuvõtuseadmete tehnilised
üksikasjad ja omadused, mis loetakse vastavaks käesoleva lõike esimesele
lõigule, on kehtestatud XII lisas. Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga
46 vastu delegeeritud õigusakte XII lisas sätestatud tehniliste andmete ja
näitajate muutmiseks tehnika arengu tõttu või halduslikel põhjustel. Selleks et tagada tehniliste vormingute ning
töötlemise ja sõnumeid hõlmavate standardite koostalitlusvõime eelkõige
piiriülestes olukordades, antakse komisjonile volitused võtta vastu
delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 46, et muuta kohustuslikuks
teatavate tehniliste standardite kasutamine vähemalt seoses elektroonilise
esitamise, elektrooniliste kataloogide ja elektroonilise autentimise vahendite
kasutamisega. 4.
Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad
võivad vajaduse korral nõuda ka selliste vahendite kasutamist, mis ei ole
üldiselt kättesaadavad, tingimusel et nad pakuvad alternatiivseid juurdepääsuvõimalusi. Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad
pakuvad sobivaid alternatiivseid juurdepääsuvõimalusi järgmistes olukordades: (a)
Nad võimaldavad piiramatut ja täielikku
elektroonilist juurdepääsu kõnealustele vahenditele alates teate avaldamise
kuupäevast kooskõlas IX lisaga või kuupäevast, mil saadeti huvi kinnitamise
ettepanek; teate või huvi kinnitamise ettepaneku tekstis märgitakse
internetiaadress, kus kõnealused vahendid on kättesaadavad; (b)
nad tagavad, et teises liikmesriigis kui avaliku
sektori hankija liikmesriigis asuv pakkuja saab juurdepääsu kontsessiooni
andmise menetlusele ajutise lubakaardi kaudu, mis tehakse kättesaadavaks
internetis ilma lisatasuta; (c)
nad toetavad pakkumuste elektroonilist esitamist
alternatiivsete kanalite kaudu. 5.
Pakkumuste elektrooniliste edastus- ja
vastuvõtuseadmete ning osalemistaotluste elektrooniliste edastus- ja
vastuvõtuseadmete suhtes kehtivad järgmised eeskirjad: a) huvitatud isikutele tehakse
kättesaadavaks teave pakkumuste ja osalemistaotluste elektroonilise esitamise,
sealhulgas krüpteerimise ja ajatempli kasutamise spetsifikaatide kohta; b) seadmed, autentimismeetodid ja
elektroonilised allkirjad vastavad XII lisas sätestatud nõuetele; c) avaliku sektori ja võrgustiku sektori
hankijad täpsustavad kontsessiooni andmise menetluse iga etapi puhul
elektroonilistelt sidevahenditelt nõutava turvalisuse taseme. Tase peab olema
proportsionaalne kaasnevate riskidega; d) kui nõutakse Euroopa Parlamendi ja
nõukogu direktiivis 1999/93/EÜ[24]
määratletud täiustatud elektroonilise allkirja kasutamist, aktsepteerivad
avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad Euroopa Komisjoni otsuses
2009/767/EÜ[25]
sätestatud usaldusnimekirjas osutatud kvalifitseeritud elektroonilise
sertifikaadi poolt toetatavaid allkirju, olenemata sellest, kas allkiri on
loodud turvalise allkirja andmise vahendiga või ilma selleta, täites järgmisi
tingimusi: i) nad peavad kehtestama täiustatud
allkirja vormingu komisjoni otsusega 2011/130/EL[26] kehtestatud vormingute alusel
ning võtma vajalikud meetmed, et suuta kõnealuseid vorminguid tehniliselt
töödelda; ii) kui pakkumus allkirjastatakse
kvalifitseeritud sertifikaadi abil, mis on usaldusnimekirjas, ei tohi kohaldada
lisanõudeid, mis võivad takistada selliste allkirjade kasutamist pakkujate
poolt. 6.
Osalemistaotluste edastamisel kehtivad järgmised
eeskirjad: (a)
kontsessiooni andmise menetluses osalemise
taotlused võib esitada kirjalikult või telefoni teel; viimasel juhul tuleb enne
laekumise tähtaega saata kirjalik kinnitus; (b)
avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad
võivad nõuda faksitud osalemistaotluste kinnitamist elektrooniliselt või posti
teel, kui see on vajalik juriidiliseks tõendamiseks. Punkti b kohaldamiseks märgib avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankija kontsessiooniteates või huvi kinnitamise
ettepanekus, et faksitud osalemistaotlused tuleb kinnitada elektrooniliselt või
posti teel ning sellise kinnituse saatmise tähtaja. 7.
Liikmesriigid tagavad, et hiljemalt viis aastat
pärast artikli 49 lõikes 1 sätestatud tähtaega korraldatakse kõik käesoleva
direktiivi kohased kontsessiooni andmise menetlused käesoleva artikli nõuete
kohaselt elektrooniliste sidevahendite abil, eelkõige seoses pakkumuste ja
osalemistaotluste elektroonilise esitamisega. Seda kohustust ei kohaldata, kui elektrooniliste
vahendite kasutamine nõuaks erivahendeid või failivorminguid, mis ei ole kõigis
liikmesriikide lõike 3 tähenduses üldiselt kättesaadavad. Pakkumuste
esitamiseks muid sidevahendeid kasutavad avaliku sektori või võrgustiku sektori
hankijad peavad kontsessioonidokumentides näitama, et elektrooniliste vahendite
kasutamine nõuaks ettevõtjatega vahetatava teabe olemuse tõttu erivahendeid või
failivorminguid, mis ei ole kõigis liikmesriikides üldiselt kättesaadavad. Avaliku sektori ja
võrgustiku sektori hankijatel loetakse olevat seaduslikud põhjused mitte nõuda
elektrooniliste sidevahendite kasutamist pakkumuste esitamiseks järgmistel
juhtudel: (a)
kontsessioonide andmise spetsiifilise laadi tõttu
ei ole võimalik tehnilist kirjeldust esitada, kasutades failivorminguid, mida
üldiselt toetavad tavaliselt kasutatavad rakendused; (b)
tehnilise kirjelduse esitamiseks sobivaid
failivorminguid toetavad rakendused kuuluvad omandilitsentside skeemide alla
ning avaliku sektori hankija ei saa teha neid allalaaditavaks ega kaugkasutatavaks; (c)
tehnilise kirjelduse esitamiseks sobivaid
failivorminguid toetavad rakendused kasutavad failivorminguid, mida ei saa
töödelda ühegi teise avatud või allalaaditava rakendusega. 8.
Avaliku sektori hankijad võivad hankemenetlustes
kasutada elektrooniliselt töödeldud andmeid menetluse igas etapis ette tulevate
vigade ennetamiseks, avastamiseks ja parandamiseks, töötades selleks välja
sobivad vahendid. II JAOTIS
KONTSESSIOONIDE ANDMISE EESKIRJAD I PEATÜKK
Avaldamine ja läbipaistvus Artikkel 26
Kontsessiooniteated 1.
Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad, kes
soovivad anda kontsessiooni, annavad oma kavatsusest teada
kontsessiooniteatega. 2.
Kontsessiooniteated sisaldavad IV lisa osas
osutatud teavet ja vajaduse korral muud avaliku sektori või võrgustiku sektori
hankija poolt kasulikuks peetavat teavet vastavalt standardvormidele. 3.
Sotsiaal- ja muude eriteenuste kontsessiooni anda
soovivad avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad võivad
kontsessiooni kavandatavast andmisest teavitamiseks avaldada eelteate
võimalikult kiiresti pärast eelarveaasta algust. Kõnealused teated sisaldavad
XIII lisas osutatud teavet. 4.
Kõnealused standardvormid kehtestab komisjon.
Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 48 osutatud
nõuandemenetlusega. 5.
Erandina lõikest 1 ei pea avaliku sektori ja
võrgustiku sektori hankijad avaldama kontsessiooniteadet ühelgi järgmisel
juhul: a) kui kontsessioonimenetluse käigus ei ole
esitatud ühtki pakkumust või nõuetele vastavat pakkumust või ühtki osalemistaotlust,
tingimusel et kontsessiooni algtingimusi sellega oluliselt ei muudeta ja kui
komisjoni või direktiivi [asendab direktiivi 2004/18/EÜ] artikli 84 kohaselt
määratud riikliku järelevalveorgani taotlusel esitatakse komisjonile või
kõnealusele organile asjakohane aruanne; b) kui ehitustööd või teenused saab tarnida
üksnes teatav ettevõtja, kui tehnilistel põhjustel või patentide, autoriõiguste
või muude intellektuaalomandi õiguste kaitse või muude ainuõiguste kaitse tõttu
puudub konkurents ning kui puudub mõistlik alternatiiv või asendaja ning
konkurentsi puudumine ei tulene kontsessiooni andmise parameetrite kunstlikust
kitsendamisest; c) ettevõtjale usaldatavate uute
ehitustööde või teenuste puhul, mis seisnevad samalaadsete ehitustööde või
teenuste kordamises, mille kohta avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
on andnud ettevõtjale esialgse kontsessiooni lõikes 1 osutatud kohustuse
kohaselt, tingimusel et need ehitustööd või teenused vastavad põhiprojektile,
mis on esialgse kontsessiooni esemeks. Põhiprojektis mainitakse võimalike
täiendavate ehitustööde või teenuste ulatust ning nende suhtes lepingu
sõlmimise tingimusi. Niipea, kui esialgne projekt on pakkumuste
esitamiseks välja kuulutatud, peavad avaliku sektori või võrgustiku sektori
hankijad artikli 5 sätete kohaldamisel arvesse võtma järgnevate ehitustööde või
teenuste hinnangulist kogumaksumust. 6.
Esimese lõigu punkti a kohaldamisel ei peeta
nõuetele vastavaks pakkumust, mis – on ebakorrektne või vastuvõetamatu või – ei ole lepingu täitmiseks üldse asjakohane, kuna
ei vasta avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
kontsessioonidokumentides täpsustatud vajadustele. Pakkumused loetakse ebakorrektseks juhul, kui need
ei vasta kontsessioonidokumentidele või kui pakkumuses olevad hinnad on tavapäraste
konkurentsijõudude eest kaitstud. Pakkumused loetakse vastuvõetamatuks kõigil
järgmistel juhtudel: a) kui pakkumused on laekunud hilinemisega; b) kui pakkujatel puudub nõutud
kvalifikatsioon; c) kui hind ületab avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankija enne kontsessioonimenetluse algust kindlaks määratud
eelarvet, mis on kirjalikult dokumenteeritud; d) nende hinda peetakse põhjendamatult
madalaks. Artikkel 27
Kontsessiooni andmise teated 1.
Mitte hiljem kui 48 päeva pärast kontsessiooni andmist
saadavad avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad kontsessiooni andmise
teate kontsessiooni andmise menetluse tulemuste kohta. 2.
Lõikes 1 osutatud kohustust kohaldatakse ka
teenuste kontsessioonide suhtes juhul, kui nende artikli 6 lõikes 5 kirjeldatud
meetodi alusel arvutatud hinnanguline maksumus on vähemalt 2 500 000
eurot; ainsaks erandiks on artiklis 17 osutatud sotsiaalteenused ja muud
eriteenused. 3.
Kõnealused teated sisaldavad V lisas sätestatud
teavet või sotsiaalteenuste või muude eriteenuste puhul VI lisas sätestatud
teavet ning need avaldatakse vastavalt artiklile 28. Artikkel 28
Teadete avaldamise vorm ja viis 1.
Artiklites 26 ja 27 ning artikli 43 lõike 6 teises
lõigus osutatud teated sisaldavad IV–VI lisas sätestatud teavet ning need on standardvormis,
sh paranduste standardvormis. Komisjon kehtestab kõnealused standardvormid
rakendusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artiklis 48 osutatud
nõuandemenetlusega. 2.
Teated koostatakse, edastatakse elektrooniliselt
komisjonile ja avaldatakse kooskõlas IX lisaga. Teated avaldatakse hiljemalt
viis päeva pärast nende saatmist. Komisjoni kulud seoses teadete avaldamisega
kannab Euroopa Liit. 3.
Artiklis 26 osutatud teated avaldatakse tervikuna
liidu ametlikus keeles, mille valib avaliku sektori või võrgustiku sektori
hankija. Kõnealune keeleversioon on ainus autentne tekst. Igas teates
sisalduvatest olulistest elementidest avaldatakse kokkuvõte teistes ametlikes
keeltes. 4.
Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad
peavad suutma esitada tõendi teadete saatmise kuupäevade kohta. Komisjon annab avaliku sektori või võrgustiku
sektori hankijatele kinnituse teate kättesaamise ja saadud teabe avaldamise
kohta, märkides ära avaldamise kuupäeva. Kõnealune kinnitus on tõend avaldamise
kohta. 5.
Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad
võivad avaldada teateid kontsessioonide kohta, mille suhtes ei kohaldata
käesoleva direktiivi kohaseid avaldamisnõudeid, tingimusel et sellised teated
saadetakse komisjonile elektrooniliselt vastavalt IX lisas esitatud vormingule
ja edastamiskorrale. Artikkel 29
Avaldamine liikmesriigi tasandil
1.
Artiklites 26 ja 27 osutatud teateid ja nende sisu
ei avaldata liikmesriigi tasandil enne artikli 28 kohast avaldamist. 2.
Liikmesriigi tasandil avaldatavad teated ei sisalda
muud teavet kui see, mis sisaldub komisjonile saadetud teadetes, kuid seal
näidatakse ära kuupäev, mil teade saadeti komisjonile. Artikkel 30
Kontsessioonidokumentide elektrooniline kättesaadavus 1.
Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad
võimaldavad kontsessioonidokumentidele elektrooniliste vahendite abil
piiramatut ja täielikku tasuta juurdepääsu alates teate avaldamise kuupäevast
kooskõlas artikliga 28 või alates kuupäevast, mil saadeti pakkumuste esitamise
ettepanek. Teate või kõnealuste ettepanekute tekstis märgitakse
internetiaadress, kus kõnealused dokumendid on kättesaadavad. 2.
Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad või
pädevad osakonnad edastavad kontsessioonidokumentidega seotud lisateabe
vähemalt kuus päeva enne pakkumuste laekumistähtaega, tingimusel et seda on
aegsasti taotletud. II PEATÜKK
Menetluse läbiviimine I jagu
Ühiskontsessioonid, tähtajad ja tehniline kirjeldus Artikkel 31
Eri liikmesriikide avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijate ühine
kontsessioon 1.
Ilma et see piiraks artikli 15 sätete kohaldamist,
võivad eri liikmesriikide avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad anda
ühiselt kontsessioone, kasutades selleks ühte käesolevas artiklis kirjeldatud
võimalustest. 2.
Mitu eri liikmesriikide avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankijat võivad anda kontsessiooni ühiselt. Sel juhul
sõlmivad osalevad avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad lepingu,
milles määratakse kindlaks: a) millise riigi sätteid kontsessiooni
andmise menetluse suhtes kohaldatakse; b) kontsessiooni andmise menetluse sisemine
korraldus, sh menetluse haldamine, kohustuste jagamine, hangitavate
ehitustööde, asjade või teenuste jaotamine ning kontsessioonilepingute
sõlmimine. Punkti a kohaselt kohaldatava siseriikliku õiguse
kindlaksmääramisel võivad avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad
valida mis tahes sellise liikmesriigi siseriiklikud sätted, kus asub vähemalt
üks osalev hankija. 3.
Kui mitu eri liikmesriikide avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankijat on moodustanud ühise juriidilise isiku, näiteks
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1082/2006[27] kohase Euroopa territoriaalse
koostöö rühmituse, lepivad osalevad avaliku sektori või võrgustiku sektori
hankijad ühise juriidilise isiku pädeva organi otsusega kokku kohaldatavates
siseriiklikes kontsessiooni andmise eeskirjades, mis on järgmised: a) selle liikmesriigi siseriiklikud sätted,
kus on juriidilise isiku registrijärgne asukoht; b) selle liikmesriigi siseriiklikud sätted,
kus juriidiline isik tegutseb. Sellist kokkulepet võib kohaldada tähtajatult, kui
nii on sätestatud ühise juriidilise isiku asutamisaktis, või teatava
ajavahemiku jooksul või teatavat tüüpi kontsessioonide suhtes või ühe või mitme
antud üksikkontsessiooni suhtes. 4.
Kui puudub kokkulepe kontsessiooni suhtes
kohaldatava õiguse kohta, määratakse kontsessiooni andmist reguleeriv
siseriiklik õigus kindlaks allpool osutatud sätete alusel: a) kui menetluse korraldab või seda haldab
üks osalev avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija teiste nimel,
kohaldatakse kõnealuse avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
liikmesriigi siseriiklikke sätteid; b) kui menetlust ei korralda ega seda ei
halda üks osalev avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija teiste nimel;
ning i) kui see hõlmab ehitustööde
kontsessiooni või riigikontsessiooni, kohaldavad avaliku sektori või võrgustiku
sektori hankijad selle liikmesriigi siseriiklikke sätteid, kus enamik
ehitustöid tehakse; ii) kui see hõlmab teenuste kontsessiooni,
kohaldavad avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad selle liikmesriigi
siseriiklikke sätteid, kus enamik teenuseid osutatakse; c) kui punktide a või b kohaselt ei ole
võimalik kohaldatavat siseriiklikku õigust kindlaks määrata, kohaldavad avaliku
sektori või võrgustiku sektori hankijad selle hankija liikmesriigi
siseriiklikke sätteid, kelle kanda on suurim osa kuludest. 5.
Kui puudub lõike 3 kohane kokkulepe kontsessioonide
andmise suhtes kohaldatava õiguse kohta, määratakse mitme eri liikmesriikide
avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija ühiselt moodustatud juriidiliste
isikute läbiviidavat kontsessiooni andmise menetlust reguleeriv siseriiklik
õigus kindlaks järgmiste sätete alusel: a) kui menetluse viib läbi või seda haldab
ühise juriidilise isiku pädev organ, kohaldatakse selle liikmesriigi
siseriiklikke sätteid, kus on juriidilise isiku registrijärgne asukoht; b) kui menetluse viib läbi või seda haldab
juriidilise isiku liige asjaomase juriidilise isiku nimel, kohaldatakse lõike 4
punktide a ja b sätteid; c) kui lõike 4 punktide a või b kohaselt ei
ole võimalik kohaldatavat siseriiklikku õigust kindlaks määrata, kohaldavad
avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad selle liikmesriigi
siseriiklikke sätteid, kus on juriidilise isiku registrijärgne asukoht. 6.
Üks või mitu avaliku sektori või võrgustiku sektori
hankijat võivad anda üksikkontsessioone sellise raamlepingu raames, mille on
sõlminud teises liikmesriigis asuv avaliku sektori hankija või mis on temaga
ühiselt sõlmitud, tingimusel et raamleping sisaldab sätteid, mis võimaldavad
vastava(te)l avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija(te)l
üksikkontsessioone anda. 7.
Piiriüleste kontsessioonide andmise otsuse suhtes
kohaldatakse kohaldatava siseriikliku õiguse kohaseid tavapäraseid
läbivaatamise mehhanisme. 8.
Selleks et läbivaatamise mehhanismid oleksid
tõhusad, võimaldavad liikmesriigid nõukogu direktiivi 89/665/EMÜ[28] ja nõukogu direktiivi
92/13/EMÜ kohaste teises liikmesriigis asuvate läbivaatamisasutuste otsuste
täielikku ellurakendamist nende siseriikliku õiguskorra raames, kui sellised
otsused hõlmavad asjaomases piiriüleses kontsessiooni andmise menetluses
osalevaid nende territooriumil asuvaid hankijaid. Artikkel 32
Tehniline kirjeldus 1.
VIII lisa punktis 1 kindlaks määratud tehniline
kirjeldus esitatakse kontsessioonidokumentides. Tehnilises kirjelduses
määratakse kindlaks ehitustööde, teenuste või asjade nõutavad omadused. Kõnealuste omadustega võidakse osutada ka
konkreetsele tootmisprotsessile või tellitud ehitustööde tegemise, asjade
tarnimise või teenuste osutamise viisile või olelusringi mõnele muule etapile,
nagu on osutatud artikli 2 punktis 14. Tehnilises kirjelduses täpsustatakse ka see, kas
nõutakse intellektuaalomandi õiguste üleandmist. Kõigi selliste kontsessioonide puhul, mille eseme
kavandatud kasutajateks on kas üldsus või avaliku sektori või võrgustiku
sektori hankija töötajad, peab kõnealune tehniline kirjeldus olema koostatud
nii, et selles võetakse arvesse puuetega inimeste või kõigi kasutajate
ligipääsemise nõuet, v.a nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Kui kohustuslikud ligipääsunõuded võetakse vastu
liidu õigusaktiga, määratletakse ligipääsukriteeriumid tehnilises kirjelduses,
viidates kõnealusele õigusaktile. 2.
Tehniline kirjeldus võimaldab kõigile ettevõtjatele
võrdse juurdepääsu kontsessioonimenetlusele ega tohi tekitada põhjendamatuid
takistusi kontsessiooni andmise avamisel konkurentsile. 3.
Ilma et see piiraks kohustuslike siseriiklike
tehniliste eeskirjade kohaldamist, kuivõrd need on liidu õigusega kooskõlas,
sõnastatakse tehniline kirjeldus ühel järgmisel viisil: a) kirjeldades kasutusomadusi või
funktsionaalseid nõudeid, sh keskkonnanäitajaid, tingimusel et parameetrid on
piisavalt täpsed, et pakkujad saaksid teha kindlaks lepingu eseme ning et
avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad saaksid lepingu sõlmida; b) viidates VIII lisas määratletud
tehnilisele kirjeldusele ja viidates tähtsuse järjekorras Euroopa standardeid
ülevõtvatele riiklikele standarditele, Euroopa tehnilistele tunnustustele,
ühtsetele tehnilistele kirjeldustele, rahvusvahelistele standarditele, muudele
Euroopa standardimisorganite kehtestatud tehnilistele etalonsüsteemidele või
nende puudumisel riiklikele standarditele, riiklikele tehnilistele
tunnustustele või riiklikele tehnilistele kirjeldustele ehitustööde
projekteerimise, arvutuste ja tööde teostamise ning asjade kasutamise kohta;
sellisele viitele lisatakse märge „või sellega samaväärne”; c) punktis a osutatud kasutusomadusi või
funktsionaalseid nõudeid kirjeldades viidates punktis b osutatud tehnilisele
kirjeldusele kui kasutusomadustele või funktsionaalsetele nõuetele vastavuse
tagamise vahendile; d) viidates teatavate näitajate puhul
punktis b osutatud tehnilisele kirjeldusele ja muude näitajate puhul punktis a
osutatud kasutusomadustele või funktsionaalsetele nõuetele. 4.
Tehnilises kirjelduses ei nimetata kindlat marki
ega allikat, konkreetset protsessi ega kaubamärke, patente, liike, kindlat
päritolu ega teatavat tootmisviisi, mis võiks teatavaid ettevõtjaid või tooteid
soosida või need välistada, välja arvatud juhul, kui see on lepingu reguleerimiseseme
seisukohast põhjendatud. Erandkorras lubatakse sellist viitamist, kui lepingu
reguleerimiseset ei ole lõike 3 kohaselt võimalik piisavalt täpselt ja
arusaadavalt kirjeldada; sellistele viidetele lisatakse märge „või sellega
samaväärne”. 5.
Kui avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
kasutab lõike 3 punktis b osutatud kirjeldusele viitamise võimalust, ei saa ta
pakkumust tagasi lükata põhjusel, et pakutavad ehitustööd, asjad või teenused
ei vasta tema poolt viidatud kirjeldusele, kui pakkuja tõendab oma pakkumuses
mis tahes asjakohasel viisil, sealhulgas kasutades artikli 33 kohaseid
tõendeid, et tema pakutavad lahendused rahuldavad tehnilises kirjelduses
määratletud nõudeid samaväärsel viisil. 6.
Kui avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
kasutab lõike 3 punkti a kohast võimalust sõnastada tehniline kirjeldus
kasutusomaduste või funktsionaalsete nõuete kirjeldamise teel, ei saa ta lükata
tagasi asjade, teenuste või ehitustööde pakkumust, mis vastab Euroopa
standardit ülevõtvale riiklikule standardile, Euroopa tehnilisele tunnustusele,
ühtsele tehnilisele kirjeldusele, rahvusvahelisele standardile või Euroopa
standardimisorgani kehtestatud tehnilisele etalonsüsteemile, kui nendes
kirjeldustes käsitletakse tema poolt kindlaks määratud kasutusomadusi või
funktsionaalseid nõudeid. Oma pakkumuses tõendab pakkuja mis tahes
asjakohasel viisil, sealhulgas artiklis 33 osutatud tõendeid kasutades, et
standardile vastavad asjad, teenus või ehitustöö vastavad avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankija ette nähtud kasutusomadustele või funktsionaalsetele
nõuetele. Artikkel 33
Katsearuanded, sertifitseerimine ja muu tõendusmaterjal 1.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad
võivad nõuda, et ettevõtjad esitaksid tunnustatud organi katsearuande või sellise
organi väljastatud tõendi tõendusmaterjalina tehnilisele kirjeldusele vastavuse
kohta. Kui hankijad nõuavad tunnustatud organite
koostatud sertifikaatide esitamist, et tõendada vastavust konkreetsele
tehnilisele kirjeldusele, aktsepteerivad hankijad ka samaväärsete muude
tunnustatud organite tõendeid. 2.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad
aktsepteerivad ka muid asjakohaseid tõendeid, nagu tootja tehniline toimik, kui
asjaomasel ettevõtjal puudub juurdepääs lõike 1 kohastele tõenditele või katsearuannetele
või tal ei ole võimalik neid asjaomase tähtaja jooksul hankida. 3.
Käesoleva artikli kohased tunnustatud organid on
katse- ja kalibreerimislaborid ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ)
nr 765/2008[29]
kohaselt akrediteeritud mis tahes sertifitseerimis- ja kontrolliasutused. 4.
Liikmesriigid teevad taotluse korral teistele
liikmesriikidele kättesaadavaks esitatud tõendite ja dokumentidega seotud mis
tahes teabe, et tõendada vastavust artiklis 32 ja käesolevas artiklis osutatud
tehnilistele nõuetele. Asukohaliikmesriigi pädevad asutused annavad sellist
teavet kooskõlas juhtimist käsitlevate sätetega, nagu osutatud direktiivi
(asendab direktiivi 2004/18/EÜ) artiklis 88. II jagu
Osalejate valimine ja kontsessioonide andmine Artikkel 34
Üldpõhimõtted Kontsessioonid antakse avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankija kehtestatud tingimuste alusel vastavalt artiklile
39, eeldusel et täidetud on kõik järgmised tingimused: a) pakkumus vastab kontsessiooniteates või
huvi kinnitamise ettepanekus ja kontsessiooni andmise dokumentides esitatud
nõuetele, tingimustele ja kriteeriumidele; b) pakkumuse esitanud pakkuja i) ei ole kontsessiooni andmise
menetlusest kõrvaldatud vastavalt artikli 36 lõigetele 4–8 ning ii) vastab avaliku sektori või võrgustiku
sektori hankija poolt kooskõlas artikli 36 lõigetega 1–3 kehtestatud
valikukriteeriumidele. Artikkel 35
Menetluslikud tagatised 1.
Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad
esitavad hanketeates, pakkumiskutses või kontsessioonidokumentides kontsessiooni
kirjelduse, kontsessiooni andmise kriteeriumid ning miinimumnõuded. See teave
peab võimaldama teha kindlaks kontsessiooni laadi ja ulatuse, et ettevõtjad
saaksid otsustada, kas nad taotlevad osalemist kontsessiooni andmise
menetluses. Kirjeldust, kontsessiooni andmise kriteeriume ja miinimumnõudeid
läbirääkimiste käigus ei muudeta. 2.
Kontsessiooni andmise ajal tagavad avaliku sektori
ja võrgustiku sektori hankijad kõigi pakkujate võrdse kohtlemise. Nad ei avalda
teavet diskrimineerival viisil, mis võib anda mõnele pakkujale teiste ees
eelise. 3.
Kui avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
piirab taotlejate arvu, teeb ta seda läbipaistvalt ja objektiivsete
kriteeriumide alusel, mis on kõigile huvitatud ettevõtjatele kättesaadavad. 4.
Kontsessiooni andmise menetlust käsitlevad
eeskirjad, sealhulgas need, mis käsitlevad teavitamist, menetluse etappe ja
ajakava, kehtestatakse enne menetluse algust ja tehakse kõigile osalejatele
teatavaks. 5.
Kui kontsessiooni andmine näeb ette läbirääkimisi,
täidavad avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad järgmisi eeskirju: a) kui läbirääkimised toimuvad pärast pakkumuste
esitamist, peavad nad pakkujatega läbirääkimisi nende pakkumuste üle, et
kohandada pakkumusi lõike 1 kohaselt esitatud kriteeriumidele ja nõuetele; b) nad ei tohi avaldada läbirääkimistel osaleva
taotleja pakutud lahendusi või muud tema poolt edastatud konfidentsiaalset
teavet teistele osalejatele ilma kõnealuse taotleja nõusolekuta. Sellist
nõusolekut ei saa anda üldise loobumisena, vaid see tuleb anda seoses teatavate
lahenduste või muu konfidentsiaalse teabe kavandatava edastamisega; c) nad võivad läbirääkimised viia läbi
järjestikuste etappidena, et vähendada läbirääkimistel arutatavate pakkumuste
arvu, kohaldades hanketeates, pakkumuste esitamise ettepanekus või
kontsessioonidokumentides esitatud pakkumuste hindamise kriteeriume. Avaliku
sektori hankija näitab hanketeates, pakkumuste esitamise ettepanekus või
hankedokumentides ära, kas ta on seda võimalust kasutanud; d) nad hindavad pakkumusi pärast läbirääkimisi
esialgsete hindamiskriteeriumide alusel; e) nad protokollivad ametlikud arutelud ja mis
tahes muud kontsessiooni andmise menetluse seisukohast olulised sammud ja
sündmused. Eelkõige tagavad nad kõigi asjakohaste vahenditega läbirääkimiste
jälgitavuse. 6.
Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad
teavitavad iga taotlejat ja pakkujat võimalikult kiiresti kontsessiooni
andmisega seoses tehtud otsustest, sealhulgas põhjustest, miks otsustati mitte
sõlmida lepingut, mille kohta on avaldatud kontsessiooniteade, või alustada uut
menetlust. 7.
Asjaomase osapoole taotlusel teavitavad avaliku
sektori hankijad võimalikult kiiresti ja igal juhul 15 päeva jooksul alates
kirjaliku taotluse saamisest: a) iga taotlejat, kelle taotlus tagasi
lükati, tagasilükkamise põhjustest; b) iga pakkujat, kelle pakkumus tagasi
lükati, tagasilükkamise põhjustest, sealhulgas artikli 32 lõigetes 5 ja 6
osutatud juhtudel põhjustest, miks otsustati, et tegemist pole samaväärsusega
või et ehitustööd, asjad või teenused ei vasta kasutusomadustele või
funktsionaalsetele nõuetele; c) iga vastuvõetava pakkumuse teinud
pakkujat väljavalitud pakkumuse omadustest ja suhtelistest eelistest ning
teatavad talle ka väljavalitud pakkuja nime või raamlepingu osapooled; d) iga vastuvõetava pakkumuse teinud
pakkujat pakkujatega läbiviidavate läbirääkimiste ja dialoogi korraldamisest ja
edenemisest. 8.
Avaliku sektori hankijad võivad siiski otsustada
jätta avaldamata teatavad lõikes 6 osutatud andmed seoses lepinguga, kui
selliste andmete avaldamine takistaks õigusaktide rakendamist, oleks muul
viisil vastuolus üldiste huvidega või kahjustaks era- või avalik-õiguslike
ettevõtjate õigustatud ärihuve või nendevahelist ausat konkurentsi. Artikkel 36
Taotlejate vahel valiku tegemine ja nende kvalitatiivne hindamine 1.
Avaliku sektori hankijad täpsustavad
kontsessiooniteates osalemistingimused seoses järgmisega: (a)
sobivus tegeleda kutsetööga; (b)
majanduslik ja finantsseisund; (c)
tehniline ja/või kutsealane suutlikkus. Hankijad piirduvad osalemistingimusi kehtestades selliste
tingimustega, mis aitavad tagada, et taotleja või pakkuja vastab õiguslikult ja
finantsiliselt kontsessiooni nõuetele ning on äriliselt ja tehniliselt
suuteline asjaomast kontsessiooni täitma. Kõik nõuded peavad olema lepingu
esemega seotud ja sellega proportsionaalsed, võttes arvesse tõelise konkurentsi
tagamise vajadust. Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad
nimetavad kontsessiooniteates ka dokumendid, millega ettevõtja peab oma
suutlikkust tõendama. Kõnealune dokumendinõue peab olema mittediskrimineeriv ja
kontsessiooni esemega proportsionaalne. 2.
Seoses lõikes 1 osutatud kriteeriumidega võib
ettevõtja vajaduse korral konkreetse kontsessiooni puhul tugineda teiste
üksuste suutlikkusele, olenemata nendevahelistest juriidilistest suhetest. Sel
juhul peab ta avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijale tõendama, et tal
on võimalus kontsessiooni kogu kestuse ajal käsutada vajalikke vahendeid,
esitades selleks näiteks kõnealuste üksuste võetud kohustuse. Seoses majandus-
ja finantsseisundiga võivad avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad
nõuda, et ettevõtja ja kõnealused üksused vastutaksid ühiselt lepingu täitmise
eest. 3.
Samadel tingimustel võib artiklis 22 osutatud
ettevõtjate rühm toetuda sama rühma teiste osaliste või teiste üksuste
suutlikkusele. 4.
Liikmesriigid võtavad vastu eeskirjad eelistamise
ja korruptsiooni vastu võitlemiseks ning huvide konfliktide ennetamiseks,
eesmärgiga tagada kontsessiooni andmise menetluse läbipaistvus ja pakkujate
võrdne kohtlemine. Seoses huvide konfliktidega vastu võetud meetmed
ei lähe kaugemale sellest, mis on rangelt vajalik tuvastatud konfliktide
ennetamiseks või kõrvaldamiseks. Eelkõige lubavad need pakkuja või taotleja
menetlusest välja jätta üksnes juhul, kui huvide konflikti ei saa tõhusalt kõrvaldada
muude vahenditega. 5.
Kontsessioonis osalemisest jäetakse kõrvale kõik
taotlejad või pakkujad, kelle suhtes on langetatud lõplik kohtuotsus ühel
järgmistest põhjustest: a) osalemine nõukogu raamotsuse
2008/841/JSK[30]
artikli 2 lõikes 1 määratletud kuritegelikus organisatsioonis; b) Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa
Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastu võitlemise
konventsiooni artiklis 3 ning nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK[31] artiklis 2 määratletud
korruptsioon ning avaliku sektori hankija või ettevõtja siseriiklikus õiguses
määratletud korruptsioon; c) pettus Euroopa ühenduste finantshuvide
kaitse konventsiooni[32]
artikli 1 tähenduses; d) terroriaktid või terroristliku tegevusega
seotud õigusrikkumised, mis on määratletud raamotsuse 2002/475/JSK[33] artiklites 1 ja 3, või
kõnealuse raamotsuse artiklis 4 osutatud õigusrikkumisele kihutamine,
sellele kaasaaitamine ning selle katse; e) rahapesu
vastavalt nõukogu direktiivi 91/308/EMÜ[34]
artiklis 1 esitatud määratlusele. Taotleja või pakkuja kontsessioonis osalemisest
kõrvalejätmise kohustust kohaldatakse ka juhul, kui lõpliku kohtuotsusega on
mõistetud süüdi äriühingute juhid või mis tahes muud isikud, kellel on õigus
taotlejat või pakkujat esindada, tema nimel otsuseid teha või teda kontrollida. 6.
Ettevõtjad jäetakse kontsessioonis osalemisest
kõrvale, kui avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija on teadlik res
judicata jõudu omavast otsusest, mille kohaselt ettevõtja ei ole täitnud
maksude või sotsiaalkindlustusmaksete maksmisega seotud kohustusi oma
asukohariigi või avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija riigi
õigusaktide kohaselt. 7.
Liikmesriigid võivad ette näha, et avaliku sektori
või võrgustiku sektori hankija võib jätta kontsessiooni andmises osalemisest
kõrvale mis tahes ettevõtja, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest: a) ta on teadlik Euroopa Liidu või
siseriiklike nende õigusaktide mis tahes tõsisest rikkumisest, mille eesmärk on
kaitsta avalikke huve kooskõlas aluslepinguga; b) ettevõtja suhtes on algatatud maksejõuetus-
või likvideerimismenetlus, tema vara haldab likvideerija või kohus, ta on
sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, peatanud äritegevuse või on siseriiklike
õigusnormide alusel toimuva samalaadse menetluse tõttu analoogilises olukorras; c) ettevõtja sama hankijaga sõlmitud
varasema kontsessiooni või mõne samalaadse kontsessiooni järgse olulise nõude
täitmises on esinenud ettevõtjapoolseid märkimisväärseid või pidevaid puudusi. Esimese lõigu punkti c alusel kõrvalejätmiseks
peavad avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad esitama lepingu täitmise
hindamise meetodi, mis põhineb objektiivsetel ja mõõdetavatel kriteeriumidel ja
mida kohaldatakse süstemaatiliselt, järjepidevalt ja läbipaistvalt. Lepingu
täitmise hindamisest tuleb teavitada asjaomast ettevõtjat, kellele tuleb anda
võimalus tulemused vaidlustada ja saada kohtulikku kaitset. 8.
Taotleja või pakkuja, kes on ühes lõigetes
5−7 osutatud olukorras, võib esitada avaliku sektori või võrgustiku
sektori hankijale tõendid, mis vaatamata kõrvalejätmist õigustavatele
asjaoludele näitavad tema usaldusväärsust. 9.
Liikmesriigid määravad kindlaks käesoleva artikli
kohaldamise tingimused. Nad esitavad teistele liikmesriikidele vastava taotluse
korral mis tahes teabe, mis on seotud käesolevas artiklis loetletud kõrvalejätmise
põhjustega. Asukohaliikmesriigi pädevad asutused annavad sellist teavet
kooskõlas direktiivi [asendab direktiivi 2004/18/EÜ] artikliga 88. Artikkel 37
Tähtaegade kehtestamine 1.
Kontsessioonitaotluste ja pakkumuste esitamise
tähtaegade määramisel võtavad avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad
eriti arvesse kontsessiooni keerukust ja pakkumuse koostamiseks vajalikku aega,
ilma et see piiraks artiklis 37 sätestatud miinimumtähtaegade kohaldamist. 2.
Kui taotlusi või pakkumusi saab esitada üksnes
pärast kohaga tutvumist või kontsessiooni andmise dokumente täiendavate
dokumentide kontrollimist kohapeal, pikendatakse kontsessioonitaotluste
esitamise tähtaegu nii, et kõik asjaomased ettevõtjad oleksid teadlikud kogu
taotluste või pakkumuste esitamiseks vajalikust teabest. Artikkel 38
Kontsessioonitaotluste esitamise tähtajad 1.
Kui avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad
kasutavad kontsessiooni, ei tohi kontsessioonitaotluste esitamise tähtaeg olla
lühem kui 52 päeva alates kontsessiooniteate väljasaatmisest. 2.
Pakkumuste laekumise tähtaega võib lühendada viie
päeva võrra, kui võrgustiku sektori hankija nõustub pakkumuste elektroonilise
esitamisega artikli 25 kohaselt. Artikkel 39
Kontsessiooni andmise kriteeriumid 1.
Kontsessioonid antakse objektiivsete kriteeriumide
alusel, mis tagavad läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise
põhimõtete järgimise ning pakkumuste hindamise konkurentsi tingimustes, mis
võimaldab teha avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija jaoks kindlaks
üldised majanduslikud eelised. 2.
Kontsessiooni andmise kriteeriumid on seotud
kontsessiooni esemega ning need ei anna avaliku sektori või võrgustiku sektori
hankijale piiramatut valikuvabadust. Kõnealuste kriteeriumidega tagatakse tõhus
konkurents ja nendega kaasnevad nõuded, mis lubavad pakkujate esitatud teavet
tegelikkuses kontrollida. Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad
kontrollivad tegelikkuses pakkujate esitatud teabe ja tõendite alusel, kas
pakkumused vastavad pakkumuste hindamise kriteeriumidele. 3.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
esitab kontsessiooniteates või -dokumentides igale lõikes 1 osutatud
kriteeriumile antud suhtelise kaalu või loetleb kriteeriumid tähtsuse
järjekorras. 4.
Liikmesriigid võivad ette näha, et avaliku sektori
ja võrgustiku sektori hankijad sõlmivad kontsessiooni majanduslikult soodsaima
pakkumuse alusel kooskõlas lõikega 2. Need kriteeriumid võivad lisaks hinnale
või kuludele hõlmata mis tahes järgmist kriteeriumi: a) kvaliteet, sh tehniline väärtus,
esteetilised ja funktsionaalsed omadused, ligipääsetavus, kõiki kasutajaid
arvestav projekt, keskkonnanäitajad ja innovatiivsus; b) teenuste kontsessioonide ja ehitustööde
projekteerimise puhul võidakse arvesse võtta asjaomast kontsessiooni täitma
määratud töötajate töökorraldust, kvalifikatsiooni ja kogemusi ning sellest
tulenevalt võib kõnealused töötajad pärast kontsessiooni andmist asendada
üksnes avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija nõusolekul, kes peab
kontrollima, et asendamistega tagatakse samaväärne töökorraldus ja kvaliteet; c) müügijärgsed teenused ja tehniline abi,
tarnekuupäev ja tarneperiood või valmimise aeg; d) tootmisprotsess või tellitud ehitustööde
tegemise, asjade tarnimise või teenuste osutamise viis või mõni muu olelusringi
etapp, nagu on osutatud artikli 2 lõike 1 punktis 14, kui need kriteeriumid
hõlmavad kõnealuste protsessidega vahetult seotud tegureid ning iseloomustavad
konkreetset tootmisprotsessi või tellitud ehitustööde tegemise, asjade
tarnimise või teenuste osutamise viisi. 5.
Lõikes 4 osutatud juhul märgib avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankija kontsessiooniteates, pakkumuse esitamise ettepanekus
või kontsessioonidokumentides suhtelise kaalu, mille ta omistab igale valitud
kriteeriumile majanduslikult soodsaima pakkumise kindlakstegemisel. Neid kaalusid võib väljendada asjakohase
maksimaalse vahemikuna. Kui kaalude kasutamine ei ole objektiivsetel
põhjustel võimalik, esitab avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
kriteeriumid tähtsuse järjekorras. Artikkel 40
Olelusringi kulude arvestamine 1.
Olelusringi kulude arvestamine hõlmab asjakohases
ulatuses artikli 2 lõike 1 punktis 14 määratletud asja, teenuse või ehitustööde
olelusringi jooksul tekkivaid järgmisi kulusid: (a)
sisekulud, sh hankimisega (nt tootmiskulud),
kasutamisega (nt energiatarbimine, hoolduskulud) ja kõrvaldamisega seotud kulud
(nt kogumise ja ringlussevõtu kulud); (b)
olelusringiga otseselt seotud välised
keskkonnakulud, tingimusel et nende rahalise maksumuse saab kindlaks määrata ja
et seda saab kontrollida; need võivad hõlmata kasvuhoonegaaside ja muude
saasteainete heite kulusid ning muid kliimamuutuste mõju leevendamisega seotud
kulusid. 2.
Kui avaliku sektori hankijad hindavad kulusid
olelusringi kulude arvestamise alusel, märgivad nad kontsessioonidokumentides
ära olelusringi kulude arvutamiseks kasutatava meetodi. Kasutatud meetod peab
vastama kõigile järgmistele tingimustele: (a)
see luuakse teadusliku teabe või muude
objektiivselt kontrollitavate mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel; (b)
see on loodud korduvaks ja pidevaks kasutamiseks; (c)
see on kõigile huvitatud isikutele kättesaadav. Avaliku sektori hankijad lubavad ettevõtjatel
kohaldada oma pakkumuses olelusringi kulude arvestamiseks erinevat meetodit,
tingimusel et nad tõendavad kõnealuse meetodi vastavust punktides a, b ja c
sätestatud nõuetele ning selle samaväärsust avaliku sektori hankija või
võrgustiku sektori hankija osutatud meetodiga. 3.
Kui liidu õigusakti ja sealhulgas sektoripõhiste
õigusaktide kohaste delegeeritud õigusaktide raames võetakse vastu ühine
olelusringi kulude arvutamise meetod, kohaldatakse seda juhul, kui olelusringi
kulude arvutamine kuulub artikli 39 lõikes 4 osutatud pakkumuste hindamise
kriteeriumide hulka. Selliste õigusaktide ja delegeeritud aktide
loetelu on esitatud II lisas. Komisjonile antakse volitused võtta vastu
delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 46 seoses kõnealuse loetelu
ajakohastamisega, kui uute õigusaktide vastuvõtmise, tühistamise või muutmise
tõttu on sellised muudatused vajalikud. III JAOTIS
Kontsessiooni täitmise eeskirjad Artikkel 41
Allhanked 1.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija võib
kontsessioonidokumentides paluda või liikmesriik nõuda, et pakkuja märgiks oma
pakkumuses ära lepingu kõik osad, mis ta kavatseb lasta teha allhankena kolmandatel
isikutel, ja allhangete kõik kavandatud täitjad. 2.
Lõige 1 ei piira peamise töövõtja vastutust. Artikkel 42
Kontsessioonide muutmine nende kehtivusajal 1.
Kontsessiooni sätete olulist muutmist selle
kehtivusajal käsitatakse käesoleva direktiivi kohaselt uue kontsessiooni
andmisena ning see eeldab uut kontsessiooni andmise menetlust vastavalt
käesolevale direktiivile. 2.
Kontsessiooni muutmist kehtivusajal käsitatakse
lõike 1 kohaselt olulisena, kui sellega muutub kontsessioon võrreldes algselt
sõlmitud kontsessiooniga oluliselt. Ilma et see piiraks lõigete 3 ja 4
kohaldamist, käsitatakse muudatust igal juhul olulisena, kui on täidetud üks
järgmistest tingimustest: (a)
muudatusega kehtestatakse tingimused, mis algse
kontsessiooni andmise menetluse osana oleksid võimaldanud valida välja muid kui
algselt väljavalitud taotlejaid või oleksid võimaldanud kontsessiooni andmist
teisele taotlejale või pakkujale; (b)
muudatusega muudetakse kontsessiooni majanduslikku
tasakaalu kontsessionääri kasuks või (c)
muudatusega laiendatakse kontsessiooni ulatust
märkimisväärselt, et hõlmata kontsessiooniga algselt hõlmamata asju, teenuseid
või ehitustöid. 3.
Kontsessionääri asendamist käsitatakse olulise
muudatusena lõike 1 tähenduses. Esimest lõiku ei kohaldata aga algse töövõtja
täieliku või osalise asendamise korral pärast ettevõtte restruktureerimist,
maksejõuetust või lepingulise tingimuse alusel teise algseid kvalitatiivseid
valikukriteeriume täitva ettevõtjaga, kui sellega ei kaasne muid olulisi
kontsessiooni muudatusi ning selle eesmärk ei ole käesoleva direktiivi
kohaldamisest kõrvale hoida. 4.
Kui muudatuse maksumust saab rahaliselt väljendada,
ei käsitata muudatust olulisena lõike 1 tähenduses, kui selle maksumus ei ületa
artiklis 5 sätestatud piirmäärasid ja jääb alla 5 % algse lepingu
maksumusest, kui muudatus ei muuda lepingu üldist olemust. Kui tehakse mitu
järjestikust muudatust, hinnatakse kõnealust maksumust järjestikuste muudatuste
kumulatiivse maksumuse alusel. 5.
Kontsessiooni muudatusi ei käsitata lõike 1
tähenduses olulistena, kui need on kontsessioonidokumentides ette nähtud
selgete, täpsete ja ühemõtteliste läbivaatamisklauslite või -võimalustega.
Sellistes klauslites märgitakse võimalike muudatuste või võimaluste ulatus ja
olemus ning ka tingimused, mille korral neid võib kasutada. Nendega ei nähta
ette muudatusi või valikuvõimalusi, millega muudetaks kontsessiooni üldist
olemust. 6.
Erandina lõikest 1 ei eelda oluline muudatus uut
kontsessiooni andmise menetlust, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: (d)
muudatused tulenevad olukorrast, mida hoolas
avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija ei saanud ette näha; (e)
muudatusega ei muudeta kontsessiooni üldist
olemust; (f)
avaliku sektori hankija antud kontsessioonide
puhul, kui hinna mis tahes suurenemine ei ületa 50 % esialgse
kontsessiooni maksumusest. Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad
avaldavad Euroopa Liidu Teatajas teate selliste muudatuste kohta.
Kõnealused teated sisaldavad VII lisas esitatud teavet ja need avaldatakse
kooskõlas artikli 28 sätetega. 7.
Avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori
hankijad ei kasuta kontsessiooni muudatusi järgmistel juhtudel: (a)
kui muudatuse eesmärk on heastada kontsessionääri
tegevuses esinevaid või selle tagajärjel tekkinud puudusi, mida saab heastada
lepinguliste kohustuste jõustamisega; (b)
kui muudatuse eesmärk on hüvitada hinnatõusu riske,
mis tulenevad hinnakõikumisest ja mis võivad mõjutada lepingu täitmist ning
mille kontsessionäär on maandanud. Artikkel 43
Kontsessioonide lõpetamine Liikmesriigid tagavad, et avaliku sektori ja
võrgustiku sektori hankijatel on võimalik kehtiva siseriikliku lepinguõigusega
ettenähtud tingimuste kohaselt lõpetada kontsessioon selle kehtivusaja jooksul,
kui on täidetud üks järgmistest tingimustest: (a)
artikliga 15 ettenähtud erandeid ei kohaldata
tulenevalt erasektori partneri osalemisest lepingu sõlminud juriidilises isikus
vastavalt artikli 15 lõikele 4; (b)
kontsessiooni muudatust käsitatakse uue
kontsessiooni andmisena artikli 42 tähenduses; (c)
Euroopa Liidu Kohus leiab seoses Euroopa Liidu
toimimise lepingu artikli 258 kohase menetlusega, et liikmesriik on jätnud
aluslepingute kohased kohustused täitmata, kuna kõnealuse liikmesriigi avaliku
sektori või võrgustiku sektori hankija on andnud kõnesoleva kontsessiooni,
jättes aluslepingutest ja käesolevast direktiivist tulenevad kohustused
täitmata. V JAOTIS
DIREKTIIVIDE 89/665/EMÜ JA 92/13/EMÜ MUUDATUSED Artikkel 44
Direktiivi 89/665/EMÜ muudatused Direktiivi 89/665/EMÜ muudetakse järgmiselt. 1.
Artiklit 1 muudetakse järgmiselt: a) Lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ
(ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute, teenuste
riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) osutatud lepingute
suhtes, välja arvatud juhul, kui sellistele lepingutele kehtib erand vastavalt
kõnealuse direktiivi artiklitele 10−18. Seda direktiivi kohaldatakse ka tellijate sõlmitud
kontsessioonide suhtes, millele on osutatud direktiivis [kontsessioonide
sõlmimise kohta], välja arvatud juhul, kui selliste kontsessioonide suhtes
kehtib erand vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 9, 8, 15 ja 21. Lepingud käesoleva direktiivi mõistes hõlmavad
riigihankelepinguid, raamlepinguid, ehitustööde riigikontsessioone, teenuste
kontsessioone ja dünaamilisi ostusüsteeme.” b) artikli 1 lõike 1 kolmas lõik
asendatakse järgmisega: „Liikmesriigid võtavad seoses direktiivi
2004/18/EÜ või direktiivi [kontsessioonide kohta] reguleerimisalasse kuuluvate
lepingutega vajalikud meetmed tagamaks, et tellijate tehtud otsuseid saaks läbi
vaadata tõhusalt ja eelkõige võimalikult kiiresti kooskõlas selle direktiivi
artiklitega 2–2f, kui põhjenduseks on kõnealuste otsuste vastuolu riigihankeid
reguleeriva ühenduse õigusega või seda õigust ülevõtvate siseriiklike
eeskirjadega.” 2.
Artikli 2a lõiget 2 muudetakse järgmiselt: a) esimene lõik asendatakse järgmisega: „Direktiivi 2004/18/EÜ või direktiivi
[kontsessioonide kohta] kohase lepingu sõlmimisotsuse ja lepingu tegeliku
sõlmimise vahele peab jääma vähemalt 10 kalendripäeva alates sellele päevale
järgnevast päevast, kui lepingu sõlmimisotsus edastati asjaomastele pakkujatele
ja kandidaatidele faksi teel või elektrooniliselt, või, kui kasutati muid
sidevahendeid, vähemalt 15 kalendripäeva alates sellele päevale järgnevast
päevast, kui lepingu sõlmimisotsus edastati asjaomastele pakkujatele ja
kandidaatidele, või vähemalt 10 kalendripäeva alates lepingu sõlmimisotsuse
saamisele järgnevast päevast.”; b) neljanda lõigu esimene taane asendatakse
järgmisega: „asjakohaste põhjenduste kokkuvõte, nagu
sätestatud direktiivi 2004/18/EÜ artikli 41 lõikes 2, kui kõnealuse direktiivi
artikli 41 lõikest 3 ei tulene teisiti, või nagu sätestatud direktiivi
[kontsessioonide kohta] artikli 35 lõikes 7, kui kõnealuse direktiivi artikli
35 lõikest 8 ei tulene teisiti; ning” 3.
Artikli 2b punkt a asendatakse järgmisega: „a) kui direktiiviga 2004/18/EÜ või
direktiiviga [kontsessioonide kohta] ei nõuta lepinguteate eelnevat avaldamist Euroopa
Liidu Teatajas;”; 4.
Artiklit 2d muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 punkt a asendatakse
järgmisega: „a) kui tellija on sõlminud lepingu ilma
hanketeate eelneva avaldamiseta Euroopa Liidu Teatajas ja lepinguteate
avaldamata jätmine ei olnud direktiivi 2004/18/EÜ või direktiivi
[kontsessioonide kohta] kohaselt lubatud”; b) lõike 4 esimene taane asendatakse
järgmisega: „– tellija leiab, et lepingu sõlmimine ilma
lepinguteate eelneva avaldamiseta Euroopa Liidu Teatajas on direktiivi
2004/18/EÜ või direktiivi [kontsessioonide kohta] kohaselt lubatud;” 5.
Artikli 2f lõike 1 punkti a muudetakse järgmiselt: a) esimene taane asendatakse järgmisega: „ – tellija avaldas direktiivi 2004/18/EÜ artikli 35
lõike 4 ning artiklite 36 ja 37 või direktiivi [kontsessioonide kohta]
artiklite 26 ja 27 kohase lepingu sõlmimise teate, eeldusel et nimetatud teates
on esitatud põhjendus selle kohta, miks tellija otsustas sõlmida lepingu ilma
eelneva lepinguteate avaldamiseta Euroopa Liidu Teatajas; või”; b) esimese taande järele lisatakse järgmine
taane: „– tellija teavitas pakkujaid ja kandidaate
lepingu sõlmimisest, tingimusel et nimetatud teave sisaldab direktiivi
2004/18/EÜ artikli 41 lõikes 2 sätestatud asjakohaste põhjenduste kokkuvõtet,
kui kõnealuse direktiivi artikli 41 lõike 3 või direktiivi [kontsessioonide
kohta] artikli 35 lõike 7 sätetest ei tulene teisiti, kohaldades kõnealuse
direktiivi artikli 35 lõike 8 sätteid. Käesolevat võimalust kohaldatakse ka
käesoleva direktiivi artikli 2b punktis c osutatud juhtudel;”; 6.
Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Komisjon võib alustada lõigetega 2–5
ettenähtud menetlust juhul, kui ta tuvastab enne lepingu sõlmimist, et
direktiivi 2004/18/EÜ või direktiivi [kontsessioonide kohta] reguleerimisalasse
kuuluva hankemenetluse käigus on tõsiselt rikutud riigihankeid käsitlevaid
ühenduse õigusakte.”. Artikkel 45
Direktiivi 92/13/EMÜ muudatused Direktiivi 92/13/EMÜ muudetakse järgmiselt. 1.
Artikli 1 lõiget 1 muudetakse järgmiselt: a) esimene ja teine lõik asendatakse
järgmisega: „Käesolevat direktiivi kohaldatakse Euroopa
Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/17/EÜ
(millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste
sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) osutatud lepingute suhtes, välja
arvatud juhul, kui selliste lepingute kohta kehtib erand vastavalt kõnealuse
direktiivi artikli 5 lõikele 2, artiklitele 19−26, artiklitele 29 ja 30
või artiklile 62. Seda direktiivi kohaldatakse ka tellija sõlmitud
kontsessioonide suhtes, millele on osutatud direktiivis [kontsessioonide
kohta], välja arvatud juhul, kui selliste lepingute suhtes kehtib erand
vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 8, 10, 11, 12, 14, 15 ja 21.” ; b) kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks,
et seoses direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi [kontsessioonide kohta]
reguleerimisalasse jäävate lepingutega võib tellijate tehtud otsuseid läbi
vaadata tõhusalt ja eelkõige võimalikult kiiresti kooskõlas selle direktiivi
artiklitega 2–2f, kui põhjenduseks on kõnealuste otsuste vastuolu riigihankeid
reguleeriva ühenduse õigusega või seda õigust ülevõtvate siseriiklike
eeskirjadega.”; 2.
Artikli 2a lõiget 2 muudetakse järgmiselt: a) esimene lõik asendatakse järgmisega: „Direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi
[kontsessioonide kohta] kohase lepingu sõlmimisotsuse ja lepingu tegeliku
sõlmimise vahele peab jääma vähemalt 10 kalendripäeva alates sellele päevale
järgnevast päevast, kui lepingu sõlmimisotsus edastati asjaomastele pakkujatele
ja kandidaatidele faksi teel või elektrooniliselt, või, kui kasutati muid
sidevahendeid, vähemalt 15 kalendripäeva alates sellele päevale järgnevast
päevast, kui lepingu sõlmimisotsus edastati asjaomastele pakkujatele ja
kandidaatidele, või vähemalt 10 kalendripäeva alates lepingu sõlmimisotsuse
saamisele järgnevast päevast.”; b) neljanda lõigu esimene taane asendatakse
järgmisega: „– asjakohaste põhjenduste kokkuvõte vastavalt
direktiivi 2004/17/EÜ artikli 49 lõikele 2 või direktiivi [kontsessioonide
kohta] artikli 35 lõikele 7, kui kõnealuse direktiivi artikli 35 lõikest 8 ei
tulene teisiti; ning”; 3.
Artikli 2b punkt a asendatakse järgmisega: „a) kui direktiiviga 2004/17/EÜ või direktiiviga
[kontsessioonide kohta] ei nõuta teate eelnevat avaldamist Euroopa Liidu
Teatajas;” ‘ 4.
Artikkel 2c asendatakse järgmisega: „Artikkel 2c Kui liikmesriigid näevad ette, et igasugune
tellija otsuse läbivaatamise nõue, mis käsitleb direktiivi 2004/17/EÜ või
direktiivi [kontsessioonide kohta] reguleerimisalasse kuuluva lepingu sõlmimise
menetluse raames või sellega seoses tehtud otsust, tuleb esitada enne
kindlaksmääratud tähtaja lõppu, siis peab see tähtaeg olema vähemalt 10
kalendripäeva alates sellele päevale järgnevast päevast, kui tellija otsus
edastati pakkujale või kandidaadile faksi teel või elektrooniliselt, või, kui
kasutati muid sidevahendeid, vähemalt 15 kalendripäeva alates sellele päevale
järgnevast päevast, kui tellija otsus edastati pakkujale või kandidaadile, või
vähemalt 10 kalendripäeva alates tellija otsuse saamisele järgnevast päevast.
Tellija otsuse edastamisel igale pakkujale või kandidaadile on lisatud
asjakohaste põhjenduste kokkuvõte. Kui läbivaatamisnõue on esitatud käesoleva
direktiivi artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud otsuste suhtes, mille
puhul eraldi teadet edastama ei pea, on tähtajaks vähemalt 10 kalendripäeva
alates asjakohase otsuse avaldamise päevast.” 5.
Artiklit 2d muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega: „a) „kui tellija on sõlminud lepingu ilma
teate eelneva avaldamiseta Euroopa Liidu Teatajas ja teate avaldamata
jätmine ei olnud direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi [kontsessioonide kohta]
kohaselt lubatud”; b) lõike 4 esimene taane asendatakse
järgmisega: „– tellija leiab, et lepingu sõlmimine ilma teate
eelneva avaldamiseta Euroopa Liidu Teatajas on direktiivi 2004/17/EÜ või
direktiivi [kontsessioonide kohta] kohaselt lubatud;”; 6.
Artikli 2f lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega: „– tellija avaldas direktiivi 2004/17/EÜ artiklite
43 ja 44 või direktiivi [kontsessioonide kohta] artiklite 26 ja 27 kohase
lepingu sõlmimise teate, eeldusel et nimetatud teates on esitatud põhjendus
selle kohta, miks tellija otsustas sõlmida lepingu ilma eelneva teate
avaldamiseta Euroopa Liidu Teatajas, või – tellija teavitas asjaomaseid pakkujaid ja
kandidaate lepingu sõlmimisest, tingimusel et see teave sisaldab direktiivi
2004/17/EÜ artikli 49 lõikes 2 või direktiivi [kontsessioonide kohta] artikli 35
lõikes 7 sätestatud asjakohaste põhjenduste kokkuvõtet, kui kõnealuse
direktiivi artikli 35 lõikest 8 ei tulene teisiti. Käesolevat võimalust
kohaldatakse ka käesoleva direktiivi artikli 2b punktis c osutatud
juhtudel;”; 7.
Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. „Komisjon võib alustada lõigetega 2–5 ette
nähtud menetlust juhul, kui ta enne lepingu sõlmimist leiab, et direktiivi
2004/17/EÜ või direktiivi [kontsessioonide kohta] reguleerimisalasse kuuluva
hankemenetluse käigus on tõsiselt rikutud riigihankeid käsitlevaid ühenduse
õigusakte, või seoses direktiivi 2004/17/EÜ artikli 27 punktiga a nende
tellijate puhul, kelle suhtes nimetatud sätet kohaldatakse.” VI JAOTIS
DELEGEERITUD VOLITUSED, RAKENDUSVOLITUSED JA LÕPPSÄTTED Artikkel 46
Volituste delegeerimine 1.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud
õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2.
Artikli 4 lõikes 3, artikli 21 lõikes 3, artikli 23
lõikes 2, artikli 25 lõikes 3, artikli 40 lõikes 3 ja artikli 52 lõikes 2
osutatud volitused antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva
direktiivi jõustumise kuupäev]. 3.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4
lõikes 3, artikli 21 lõikes 3, artikli 23 lõikes 2, artikli 25 lõikes 3,
artikli 40 lõikes 3 ja artikli 52 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise
igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud
volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist
Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei
mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4.
Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu
võtnud, teeb ta selle korraga teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5.
Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud
delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei
ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul alates sellest, kui õigusakt
Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti, või kui Euroopa Parlament ja
nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist teatanud, et ei kavatse
vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse
seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 47
Kiirmenetlus 1.
Käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud
õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes
ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Kui delegeeritud õigusakt Euroopa
Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehakse, esitatakse ühtlasi põhjendused
kiirmenetluse kasutamise kohta. 2.
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud
õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 46 lõikes 5 osutatud
menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui
talle on teatatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusest esitada vastuväiteid. Artikkel 48
Komiteemenetlus 1.
Komisjoni abistab riigihankelepingute
nõuandekomitee, mis on loodud nõukogu otsusega 71/306/EMÜ[35]. Kõnealune komitee on komitee
määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2.
Käesolevale artiklile viitamisel kohaldatakse
määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. Artikkel 49
Ülevõtmine 1.
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi
täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juuniks 2014. Nad edastavad
nimetatud normide teksti komisjonile. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad,
lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral
nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad
ette liikmesriigid. 2.
Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva
direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste
siseriiklike õigusnormide teksti. Artikkel 50
Üleminekusätted Viiteid direktiivi 2004/17/EÜ artikli 1 lõike
3 punktidele a ja b ning direktiivi 2004/18/EÜ III jaotise artikli 1 lõigetele
3 ja 4 tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile. Artikkel 51
Läbivaatamine Komisjon vaatab läbi artiklis 5 sätestatud
piirmäärade kohaldamisest tuleneva mõju siseturule ja esitab selle kohta
Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande 30. juuniks 2016. Artikkel 52
Jõustumine Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal
päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 53
Adressaadid Käesolev
direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüsselis, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
nimel president eesistuja I LISA
ARTIKLI 2 ESIMESE LÕIGU PUNKTIS 5 OSUTATUD TEGEVUSTE LOETELU[36] NACE Rev. 1 (1) || CPV kood F JAGU || EHITUS Jaotis || Rühm || Klass || Valdkond || Märkused 45 || || || Ehitus || Käesolev jaotis hõlmab uute hoonete ehitamist ja seonduvaid töid, ennistamist ja remonttöid. || 45000000 || 45.1 || || Ehitusplatside ettevalmistus || || 45100000 || || 45.11 || Hoonete lammutamine ja lõhkumine; pinnasetööd || Käesolevasse klassi kuulub: – hoonete ja muude rajatiste lammutamine; – ehitusplatside puhastamine; – pinnasetööd: kaevetööd, tagasitäide, ehitusplatsi tasandamine ja profileerimine, kraavide kaevamine, kivide eemaldamine, lõhkamine jne; – ehitusplatsi ettevalmistamine kaevetöödeks: — – kattekihi eemaldamine ja muud mineraalidega seotud ettevalmistustööd. Käesolevasse klassi kuulub veel: – ehitusplatsi kuivendamine; – põllumajandusmaa või metsa all oleva maa kuivendamine. || 45110000 || || 45.12 || Katsepuurimine ja läbindamine || Käesolevasse klassi kuulub: – katsepuurimine, katseläbindamine ja südamikpuurimine ehituslikel, geofüüsikalistel, geoloogilistel või muudel sellistel eesmärkidel Käesolevasse klassi ei kuulu: – nafta- ja gaasipuuraukude puurimine, vt 11.20; – veekaevude puurimine, vt 45.25; – šahtide süvistamine, vt 45.25; – nafta- ja gaasiväljade uuring, geofüüsikaline, geoloogiline ja seismiline mõõdistamine, vt 74.20. || 45120000 || 45.2 || || Hoonete või nende osade ehitamine; insener-tehnilised rajatised || || 45200000 || || 45.21 || Hoonete üldehitus ja insenertehnilised tööd || Käesolevasse klassi kuulub: – iga tüüpi hoonete ehitamine; insenertehniliste rajatiste ehitamine; – sillad, kaasa arvatud tõstetud maanteede sillad, viaduktid, tunnelid ja metrood; – magistraaltorustikud, magistraalside- ja elektriülekandeliinid; – linnatorustikud, linna side- ja elektriliinid; – abitööd linnades; – monteeritavate konstruktsioonide montaaž ja püstitamine objektil. Käesolevasse klassi ei kuulu: – nafta ja gaasi toomisega kaasnevad tegevused, vt 11.20; – monteeritavate ehitiste püstitamine omavalmistatud osadest, mis pole betoonist, vt jaotised 20, 26 ja 28; – staadionite, ujumisbasseinide, võimlate, tenniseväljakute ja muude spordirajatiste, välja arvatud vastavate hoonete ehitamine, vt 45.23; – hoonete seadmestik, vt 45.3; – hoonete viimistlus, vt 45.4; – arhitektuurilised ja insenertehnilised tegevused, vt 74.20; – ehitustööde projektijuhtimine, vt 74.20. || 45210000 välja arvatud: -45213316 45220000 45231000 45232000 || || 45.22 || Katusekatete ja -sõrestike ehitamine || Käesolevasse klassi kuulub: – katuste tegemine; – katusekatete paigaldamine; – katuste hüdroisolatsioonitööd. || 45261000 || || 45.23 || Maanteede, teede, lennuväljade ja spordirajatiste ehitamine || Käesolevasse klassi kuulub: – kiirteede, tänavate, maanteede ning teiste sõidukitele ja jalakäijatele mõeldud teede ehitamine; – raudteede ehitamine; – lennuväljaradade ehitamine; – staadionite, ujumisbasseinide, võimlate, tenniseväljakute ja muude spordirajatiste, välja arvatud vastavate hoonete ehitamine; – tee- ja autoparklate katetele märgistuse tegemine. Käesolevasse klassi ei kuulu: – eelnev pinnase teisaldamine, vt 45.11. || 45212212 ja DA03 45230000 välja arvatud: -45231000 -45232000 -45234115 || || 45.24 || Vesiehitiste ehitamine || Käesolevasse klassi kuulub: – vundamentide rajamine — – veeteede, mere-, jõe- ja huvisadamate (marinade), lüüside jms ehitamine; – paisude ja tammide rajamine; – süvendustööd; – veealused tööd. || 45240000 || || 45.25 || Teised eritöid hõlmavad ehitustööd || Käesolevasse klassi kuulub: – eri tüüpi hoonete ja rajatiste ehitamisel ette tulevad eritööd, mis nõuavad erioskusi või -vahendeid; – vundamentide rajamine, kaasa arvatud vaiade rammimine; – veekaevude puurimine ja ehitamine, šahtide süvistamine; – tööstuslike teraselementide paigaldamine; – terase painutamine; – müüriladumine; – tellingute ja töötasapindade paigaldamine ja lahtivõtmine koos rentimisega; – korstnate ja tööstuslike ahjude ehitamine. Käesolevasse klassi ei kuulu: – tellingute rentimine ilma paigalduse ja lahtivõtmiseta, vt 71.32. || 45250000 45262000 || 45.3 || || Hoonete seadmestik || || 45300000 || || 45.31 || Elektrijuhtmestiku ja furnituuri paigaldamine || Käesolevasse klassi kuulub: järgmiste süsteemide ja detailide paigaldamine hoonetesse ja teistesse rajatistesse: – elektrijuhtmestik ja furnituur; – telekommunikatsioonisüsteemid; – elektriküttesüsteemid; – eraantennid; – tulekahjualarmid; – turvahäiresüsteemid; – liftid ja eskalaatorid; – piksevardad jms. || 45213316 45310000 välja arvatud: -45316000 || || 45.32 || Isolatsioonitööd || Käesolevasse klassi kuulub: – soojus-, heli- ja vibratsiooniisolatsiooni paigaldamine hoonetesse ja teistesse rajatistesse. Käesolevasse klassi ei kuulu: – hüdroisolatsioonitööd, vt 45.22. || 45320000 || || 45.33 || Hoone torustikud || Käesolevasse klassi kuulub: – järgmiste süsteemide ja seadmete paigaldamine hoonetesse ja teistesse rajatistesse: — – torustikud ja sanitaarseadmed; – gaasiseadmed; – kütte-, ventilatsiooni-, jahutus- või kliimaseadmed ja lõõrid; – sprinklersüsteemid. Käesolevasse klassi ei kuulu: – elektriküttesüsteemide paigaldus, vt 45.31. || 45330000 || || 45.34 || Muud seadmestikud || Käesolevasse klassi kuulub: – teede, raudteede, lennuväljade ja sadamate valgustus- ja signalisatsioonisüsteemid; – abiseadmete ja -detailide jms paigaldamine hoonetesse ja teistesse rajatistesse. || 45234115 45316000 45340000 || 45.4 || || Hoonete viimistlus || || 45400000 || || 45.41 || Krohvimine || Käesolevasse klassi kuulub: – hoonete või muude rajatiste katmine seest ja väljast krohvi või stukk-krohviga ning krohvialusvõrgu paigaldamine. || 45410000 || || 45.42 || Puusepatööd || Käesolevasse klassi kuulub: – puidust või teistest materjalidest valmisuste, akende ja nende raamide paigaldamine, sisseehitatud köökide, treppide, poesisseseade jms valmistamine; – siseviimistlustööd, nagu lagede, puidust seinakatete, liigutatavate vaheseinte jms paigaldamine. Käesolevasse klassi ei kuulu: – parketi ja teiste puidust põrandakatete paigaldamine, vt 45.43. || 45420000 || || 45.43 || Põranda- ja seinakattematerjalide paigaldamine || Käesolevasse klassi kuulub: – järgmiste materjalide paigaldamine hoonetesse ja teistesse rajatistesse: — – keraamilised, betoonist või tahutud kivist seina- või põrandaplaadid; – parkett ja teised puidust põrandakatted; vaibad ja linoleumpõrandakatted, – kaasa arvatud kummist ja plastikust põrandakatted; – terratso, marmorist, graniidist või kiltkivist põranda- või seinakatted; – tapeet. || 45430000 || || 45.44 || Värvimine ja klaasimine || Käesolevasse klassi kuulub: – hoonete värvimine seest ja väljast; – insener-tehniliste rajatiste värvimine; – klaasi, peeglite jms paigaldamine. Käesolevasse klassi ei kuulu: – akende paigaldamine, vt 45.42. || 45440000 || || 45.45 || Muud viimistlustööd || Käesolevasse klassi kuulub: – erabasseinide paigaldamine; – hoonete välispindade puhastamine auru, liivapritsi vms; – muud hoonete lõpetamis- või viimistlustööd. Käesolevasse klassi ei kuulu: – hoonete ja teiste rajatiste seest puhastamine, vt 74.70. || 45212212 ja DA04 45450000 || 45.5 || || Ehitus- ja lammutusseadmete rent koos operaatoriga || || 45500000 || || 45.50 || Ehitus- ja lammutusseadmete rent koos operaatoriga || Käesolevasse klassi ei kuulu: – ehitus- ja lammutusmasinate ja seadmete rent ilma operaatorita, vt 71.32. || 45500000 (1) Nõukogu 9. oktoobri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 3037/90 Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilise liigituse kohta (EÜT L 293, 24.10.1990, lk 1). Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EMÜ) nr 761/93 (EÜT L 83, 3.4.1993, lk 1). II LISA
ARTIKLI 40 LÕIKES 3 OSUTATUD ELI ÕIGUSAKTIDE LOETELU 3.
Direktiiv 2009/33/EÜ[37] III LISA
ARTIKLIS 4 OSUTATUD VÕRGUSTIKU SEKTORI HANKIJATE SOORITATUD TEGEVUSED Võrgustiku sektori hankijate antavate
kontsessioonide haldamist käsitleva käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse
järgmiste tegevuste suhtes. 1.
Gaasi ja soojusenergia puhul: (a)
selliste püsivõrkude pakkumine või käitamine, mille
eesmärk on pakkuda avalikkusele gaasi või soojusenergia tootmise, transpordi
või jaotamisega seotud teenust; (b)
gaasi või soojusenergia tarnimine sellistesse
võrkudesse. Kui artikli 4 lõike 1 teises ja kolmandas lõigus
osutatud võrgustiku sektori hankija varustab üldkasutatavat teenust osutavaid
võrke gaasi või soojusenergiaga, ei käsitata seda asjakohase tegevusena lõike 1
tähenduses, kui kõik järgmised tingimused on täidetud: (c)
asjaomase üksuse gaasi või soojusenergia tootmine
on muu kui selles lõikes või käesoleva lisa punktides 2–4 osutatud tegevuse
vältimatuks tagajärjeks; (d)
üldkasutatavate võrkude varustamise eesmärk on
ainult kõnealuse toodangu majanduslik ekspluateerimine ja see ei ületa
20 % üksuse käibest, võttes arvesse kolme eelneva aasta, sh käesoleva
aasta keskmist. 2.
Elektrienergia puhul: (a)
niisuguste püsivõrkude pakkumine või käitamine,
mille eesmärgiks on pakkuda avalikkusele elektrienergia tootmise, transpordi
või jaotamisega seotud teenust; (b)
elektrienergia tarnimine sellistesse võrkudesse. Käesoleva direktiivi kohaldamisel hõlmab elektrienergiaga
varustamine elektri tootmist ja hulgimüüki. Kui artikli 4 lõike 1 teises või kolmandas lõigus
osutatud võrgustiku sektori hankija varustab üldkasutatavat teenust osutavaid
võrke elektrienergiaga, ei käsitata seda asjakohase tegevusena lõike 1 tähenduses,
kui kõik järgmised tingimused on täidetud: a) asjaomane üksus toodab elektrienergiat
seetõttu, et selle tarbimine on vajalik muu kui selles lõikes või käesoleva
lisa punktides 1, 3 ja 4 nimetatud tegevuse teostamiseks; b) üldkasutatavate võrkude varustamine
sõltub ainult üksuse omatarbimisest ega ole ületanud 30 % üksuse
summaarsest energiatootmisest, võttes arvesse kolme eelneva aasta, sh käesoleva
aasta keskmist. 3.
Joogivee puhul: (a)
selliste püsivõrkude pakkumine või käitamine, mille
eesmärgiks on pakkuda avalikkusele joogivee tootmise, transpordi või
jaotamisega seotud teenust; (b)
joogivee tarnimine sellistesse võrkudesse. Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka
kontsessioonide suhtes, mille on andnud või korraldanud üksused, kes tegelevad
eespool osutatud tegevusega ning mis on seotud ühega järgmistest: (a)
vesiehitusprojektide, niisutuse või
maakuivendusega, tingimusel, et joogiveetarne moodustab üle 20 % nimetatud
projektide, niisutus- või kuivendustööde käigus saadava vee kogumahust, või (b)
reovee ärajuhtimine ja töötlemine. Kui artikli 4 lõike 1 esimeses lõigus ja lõikes 2 osutatud
võrgustiku sektori hankija varustab üldkasutatavat teenust osutavaid võrke
joogiveega, ei käsitata seda asjakohase tegevusena esimese lõigu tähenduses,
kui kõik järgmised tingimused on täidetud: (a)
asjaomase üksuse joogivee tootmine toimub seetõttu,
et selle joogivee tarbimine on vajalik muu kui käesoleva lisa punktides 1–4
nimetatud tegevuse teostamiseks; (b)
üldkasutatavate võrkude varustamine sõltub ainult
üksuse omatarbimisest ega ole ületanud 30 % üksuse summaarsest joogivee
tootmisest, võttes arvesse kolme eelneva aasta, sh käesoleva aasta keskmist. 4.
Tegevused, mis on seotud võrgustike käitamise või
avalikkusele transporditeenuse pakkumisega rongiga, automaatsüsteemidega,
trammiga, trollibussiga, bussiga või köisteedel. Transporditeenuste puhul loetakse võrgustiku
olemasoluks seda, kui teenust osutatakse vastavalt liikmesriigi pädeva asutuse
kehtestatud tegevustingimustele, nagu näiteks teenindusmarsruutide tingimused,
pakutav läbilaskevõime või teenindussagedus. 5.
Tegevused, mis on seotud geograafilise piirkonna
kasutamisega lennuvälja- ja meresadama- või siseveesadamateenuste või muude
terminaliteenuste osutamiseks ettevõtjatele, kes teevad vedusid õhu-, mere- või
siseveeteede kaudu. 6.
Tegevused, mis on seotud järgmisega: (a)
postiteenused; punktis c sätestatud tingimustel, (b)
muud kui postiteenused, kui selliseid teenuseid
osutab üksus, kes pakub ka postiteenuseid teise lõigu punkti b tähenduses, ning
kui direktiivi [asendab direktiivi 2004/17/EÜ] artikli 27 lõikes 1 sätestatud
tingimused ei ole täidetud teise lõigu punkti b reguleerimisalasse kuuluvate
teenuste puhul. Direktiivi 97/67/EÜ kohaldamist piiramata
kasutatakse käesolevas direktiivis järgmisi mõisteid: „postisaadetis” – igasuguse kaaluga aadressiga
saadetis valmiskujul, milles teda edasi toimetatakse. Lisaks kirjadele võivad
postisaadetiste hulka kuuluda näiteks raamatud, kataloogid, ajalehed,
perioodikaväljaanded ja igasuguse kaaluga postipakid, mis sisaldavad
kaubandusliku väärtusega või väärtuseta asju; (a)
„postiteenused” – teenused, mis koosnevad
postisaadetiste kogumisest, sortimisest, sihitamisest ja kättetoimetamisest.
See hõlmab nii vastavalt direktiivile 97/67/EÜ kehtestatud universaalteenuse
reguleerimisalasse kuuluvaid teenuseid kui ka sellest välja jäävaid teenuseid; (b)
„muud kui postiteenused” – teenused, mis on
osutatud järgmistes valdkondades: (1)
postiteenistuse korraldamise teenused (teenused,
mis eelnevad ja järgnevad lähetamisele, sealhulgas „postiruumi töö korraldamise
teenused”); (2)
üksnes elektrooniliste vahenditega osutatavad ja
nendega seotud lisandväärtusega teenused, sealhulgas šifreeritud dokumentide
turvaline edastamine elektrooniliste vahenditega, aadressihalduse teenused ja
registreeritud elektroonilise posti edastamine; (3)
teenused, mis on seotud postisaadetistega, mis ei
ole hõlmatud punktiga a, nagu aadressita otsepostituse saadetised; (4)
finantsteenused, nagu on määratletud ühtse
riigihangete klassifikaatori viitenumbrite 66100000-1 kuni 66720000-3 all ja
artikli 8 lõike 5 punktis d ning mis hõlmavad eelkõige postirahakaarte ja posti
žiiroülekandeid; (5)
filateeliateenused; (6)
logistikateenused (teenused, milles on ühendatud
füüsiline kättetoimetamine ja/või ladustamine ning teised postiga mitteseotud
funktsioonid). 7.
Tegevused, mis on seotud geograafilise piirkonna
kasutamisega järgmistel eesmärkidel: (a)
nafta või gaasi ammutamine; (b)
söe või muude tahkekütuste uuringud ja
kaevandamine. IV LISA
TEAVE, MIS AVALDATAKSE KONTSESSIOONITEADETES 1.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike õigusaktidega ette
nähtud), aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksinumber, meili- ja
internetiaadress, ning täiendavat teavet andva talituse kontaktandmed, kui need
erinevad hankija andmetest. 2.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija liik
ja peamine tegevusala. 3.
Kui taotlused peavad sisaldama pakkumust, meili-
või internetiaadress, mis pakub piiramatut ja otsest tasuta juurdepääsu
kirjeldustele ja mis tahes täiendavatele dokumentidele. 4.
Hanke lühikirjeldus: ehitustööde olemus ja ulatus,
asjade olemus, kogus ja maksumus, teenuste olemus ja ulatus. Kui kontsessioon
on osadeks jaotatud, esitatakse vastav teave iga osa kohta. Vajaduse korral
valikuvõimaluste kirjeldus. 5.
CPV nomenklatuuri viitenumber või -numbrid. Kui
kontsessioon on osadeks jaotatud, esitatakse vastav teave iga osa kohta. 6.
Ehitustööde kontsessioonide puhul ehitustööde
peamise asukoha NUTSi kood või teenuste kontsessioonide puhul peamise teenuste
osutamise koha NUTSi kood; kui kontsessioon on osadeks jaotatud, esitatakse
vastav teave iga osa kohta. 7.
Kontsessiooni(de) hinnanguline kogumaksumus; kui
kontsessioon on osadeks jaotatud, esitatakse vastav teave iga osa kohta koos
kontsessiooni hinnangulise kogumaksumuse arvutamise üksikasjaliku meetodiga
kooskõlas artikliga 6. 8.
Kui kontsessioon on jagatud osadeks, märkida, kas
pakkumusi on võimalik teha ühe, mitme või kõikide osade kohta; märge, kui on
piiratud osade arvu, mille suhtes võib ühe pakkujaga lepingu sõlmida. 9.
Asjade tarnimise, ehitustööde tegemise või teenuste
osutamise ajakava ja kontsessiooni kehtivusaeg, niivõrd kui see on juba teada. 10.
Osalemistingimused, sealhulgas: a) vajaduse korral märge selle kohta, kas
kontsessioon on suunatud erivajadustega inimeste tööhõivekeskustele või kas
selle raames tehtavad tööd on suunatud erivajadustega inimeste
tööhõiveprogrammidele; b) vajaduse korral märge selle kohta, kas
õigus- või haldusnormidega nähakse ette, et teenust võib osutada üksnes kindla
kutseala esindaja; viide asjaomastele õigus- või haldusnormidele; c) kvalifitseerimise kriteeriumide loetelu
ja lühikirjeldus; võimalike muude nõutavate suutlikkusnäitajate
miinimumtasemed; märge nõutud teabe kohta (enda koostatud avaldused,
dokumentatsioon). 11.
Menetluse kirjeldus, mida kasutatakse kontsessiooni
andmisel, kui menetlus on mitmes etapis, teatavasse etappi lubatavate või
pakkumust esitama kutsutavate taotlejate arv ning kõnealuste taotlejate
valimise objektiivsed kriteeriumid. a) Taotluste esitamise tähtaeg; b) aadress, kuhu need tuleb saata; c) keel(ed), milles need peavad olema
kirjutatud. 12.
Kontsessiooni andmise kriteeriumid. 13.
Teate väljasaatmise kuupäev. 14.
Vaidlustusi menetleva ja vajaduse korral
vahendusmenetlust teostava asutuse nimi ja aadress. Vaidlustuste esitamise
täpsed tähtajad või vajaduse korral sellekohast teavet väljastava asutuse nimi,
aadress, telefoninumber, faksinumber ja e-posti aadress. 15.
Vajaduse korral eritingimused, mida tuleb arvestada
kontsessiooni täitmisel. 16.
Aadress, kuhu taotlused või pakkumused tuleb
esitada. 17.
Üheetapilise menetluse korral: a) pakkumuste laekumise tähtaeg, kui see
erineb taotluste esitamise tähtajast; b) aeg, mille jooksul pakkuja peab säilitama
oma pakkumuse; c) pakkumuste avamise kuupäev, kellaaeg ja
koht; d) isikud, kes võivad viibida pakkumuste
avamise juures. 18.
Vajaduse korral nõuded ja tingimused, mis on seotud
elektrooniliste sidevahendite kasutamisega. 19.
Teave selle kohta, kas kontsessioon on seotud
Euroopa Liidu vahenditega rahastatava projekti ja/või programmiga. V LISA
TEAVE, MIS AVALDATAKSE KONTSESSIOONI ANDMISE TEADETES I TEAVE, MIS AVALDATAKSE
KONTSESSIOONI ANDMISE TEATES KOOSKÕLAS ARTIKLI 27 LÕIKEGA 1 1.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike õigusaktidega ette
nähtud), aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksinumber, meili- ja
internetiaadress, ning täiendavat teavet andva talituse kontaktandmed, kui need
erinevad hankija andmetest. 2.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija liik
ja peamine tegevusala. 3.
CPV nomenklatuuri viitenumber või -numbrid. 4.
Ehitustööde kontsessioonide puhul ehitustööde
peamise asukoha NUTSi kood või teenuste kontsessioonide puhul peamise teenuste
osutamise koha NUTSi kood; 5.
Hanke lühikirjeldus: ehitustööde olemus ja ulatus,
asjade olemus, kogus ja maksumus, teenuste olemus ja ulatus. Kui kontsessioon
on osadeks jaotatud, esitatakse vastav teave iga osa kohta. Vajaduse korral
valikuvõimaluste kirjeldus. 6.
Menetluse kirjeldus, mida kasutati kontsessiooni
andmisel, kui kontsessioon anti ilma teate eelneva avaldamiseta, selle
põhjendus. 7.
Artiklis 39 osutatud kriteeriumid, mida kasutati
kontsessiooni või kontsessioonide andmisel: 8.
Kontsessiooni andmise otsuse või otsuste tegemise
kuupäev. 9.
Iga kontsessiooni andmisega seoses saadud
pakkumuste arv, sealhulgas: a) väikestelt või keskmise suurusega
ettevõtjatelt saadud pakkumuste arv; b) välismaalt saadud pakkumuste arv; c) elektrooniliselt saadud pakkumuste arv. 10.
Iga kontsessiooni andmise kohta eduka(te)
pakkuja(te) nimi, aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksinumber, meili- ja
internetiaadress, sealhulgas: a) teave selle kohta, kas edukas pakkuja on
väike või keskmise suurusega ettevõtja; b) teave selle kohta, kas kontsessioon anti
rühmale. 11.
Antud kontsessiooni maksumus ja peamised
finantstingimused, sealhulgas tasud ja hinnad. 12.
Vajaduse korral iga kontsessiooni suurus ja
maksumus, mille suhtes tõenäoliselt sõlmitakse allhankelepingud kolmandate
isikutega. 13.
Teave selle kohta, kas kontsessioon on seotud
Euroopa Liidu vahenditega rahastatava projekti ja/või programmiga. 14.
Järelevalveasutuse ning läbivaatamise ja vajaduse
korral vahendusmenetluse eest vastutava asutuse nimi ja aadress. Läbivaatamise
menetluse täpsed tähtajad või vajaduse korral sellekohast teavet väljastava
asutuse nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ja e-posti aadress. 15.
Varem Euroopa Liidu Teatajas avaldamise
viited ja kuupäevad seoses teates reklaamitud kontsessiooni(de)ga. 16.
Teate väljasaatmise kuupäev. 17.
Kontsessiooni hinnangulise kogumaksumuse arvutamise
üksikasjalik meetod kooskõlas artikliga 6. 18.
Muu asjakohane teave. II. TEAVE, MIS AVALDATAKSE
KONTSESSIOONI ANDMISE TEATES KOOSKÕLAS ARTIKLI 27 LÕIKEGA 2 1.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike õigusaktidega ette
nähtud), aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksinumber, meili- ja
internetiaadress, ning täiendavat teavet andva talituse kontaktandmed, kui need
erinevad hankija andmetest. 2.
Hanke lühikirjeldus: ehitustööde olemus ja ulatus,
asjade olemus, kogus ja maksumus, teenuste olemus ja ulatus. Kui kontsessioon
on osadeks jaotatud, esitatakse vastav teave iga osa kohta. Vajaduse korral
valikuvõimaluste kirjeldus. 3.
CPV nomenklatuuri viitenumber või -numbrid. 4.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija liik
ja peamine tegevusala. 5.
Kontsessiooni andmise otsuse või otsuste tegemise
kuupäev. 6.
Iga kontsessiooni kohta eduka(te) pakkuja(te) nimi,
aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksinumber, meili- ja internetiaadress. 7.
Antud kontsessiooni maksumus ja peamised
finantstingimused, sealhulgas tasud ja hinnad. 8.
Kontsessiooni hinnangulise kogumaksumuse arvutamise
üksikasjalik meetod kooskõlas artikliga 6. VI LISA
TEAVE, MIS AVALDATAKSE KONTSESSIOONI ANDMISE TEATES SEOSES SOTSIAALTEENUSTE JA
MUUDE ERITEENUSTEGA (ARTIKLI 27 LÕIGE 1) 1.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike õigusaktidega ette
nähtud), aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksinumber, meili- ja
internetiaadress, ning täiendavat teavet andva talituse kontaktandmed, kui need
erinevad hankija andmetest. 2.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija liik
ja peamine tegevusala. 3.
CPV nomenklatuuri viitenumber või viitenumbrid. kui
leping on osadeks jaotatud, esitatakse vastav teave iga osa kohta. 4.
Vähemalt kokkuvõtlik märge teenuste olemuse ja koguse
kohta ja vajaduse korral tehtud ehitustööde ja tarnitud asjade kohta. 5.
Saadud pakkumuste arv. 6.
Antud kontsessiooni maksumus ja peamised
finantstingimused, sealhulgas tasud ja hinnad. 7.
Eduka(te) pakkuja(te) nimi, aadress, sh NUTSi kood,
telefoni- ja faksinumber, meili- ja internetiaadress. 8.
Muu asjakohane teave. VII LISA
TEAVE, MIS AVALDATAKSE TEATES KONTSESSIOONI MUUTMISE KOHTA SELLE KEHTIVUSE AJAL
VASTAVALT ARTIKLILE 42 1.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike õigusaktidega ette
nähtud), aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksinumber, meili- ja
internetiaadress, ning täiendavat teavet andva talituse kontaktandmed, kui need
erinevad hankija andmetest. 2.
CPV nomenklatuuri viitenumber või viitenumbrid. 3.
Ehitustööde riigikontsessioonide puhul ehitustööde
peamise asukoha NUTSi kood või teenuste kontsessioonide puhul peamise teenuste
osutamise koha NUTSi kood. 4.
Kontsessiooni kirjeldus enne ja pärast muutmist:
ehitustööde olemus ja ulatus, asjade olemus, kogus ja maksumus, teenuste olemus
ja ulatus. 5.
Vajaduse korral kontsessiooni finantstingimuste
muudatus, sealhulgas hindade või tasude muutmisest tingitud suurenemine. 6.
Nende asjaolude kirjeldus, mis tingisid muutmise. 7.
Kontsessiooni andmise otsuse kuupäev. 8.
Vajaduse korral uue ettevõtja või uute ettevõtjate
nimi, aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksinumber, meili- ja
internetiaadress. 9.
Teave selle kohta, kas kontsessioon on seotud
Euroopa Liidu vahenditega rahastatava projekti ja/või programmiga. 10.
Järelevalveasutuse ning läbivaatamise ja vajaduse
korral vahendusmenetluse eest vastutava asutuse nimi ja aadress. Läbivaatamise
menetluse täpsed tähtajad või vajaduse korral sellekohast teavet väljastava
asutuse nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ja e-posti aadress. 11.
Varem Euroopa Liidu Teatajas avaldamise
viited ja kuupäevad seoses teates reklaamitud lepingu(te)ga. 12.
Teate väljasaatmise kuupäev. 13.
Muu asjakohane teave. VIII LISA
TEATAVATE TEHNILISTE KIRJELDUSTE MÄÄRATLUSED Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1. „tehniline kirjeldus” – üks
järgmistest: a) ehitustööde riigikontsessioonide või
ehitustööde kontsessioonide puhul eeskätt kontsessiooni andmise dokumentides
sisalduv tehniliste ettekirjutuste kogum, millega määratletakse materjali,
toote või asja näitajad, mis võimaldavad neid kasutada avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankija kavandatud viisil. Nende näitajate hulgas on
keskkonna- ja kliimamõju tase, universaalnõuetele vastav kujundus (sealhulgas
puuetega inimeste juurdepääs) ja vastavushindamine, ekspluatatsioonilised
näitajad, ohutus või mõõtmed, sealhulgas kvaliteedi tagamise kord,
terminoloogia, sümbolid, katsetamine ja katsetamismeetodid, pakendamine,
märgistus ja etiketid, kasutusjuhendid, tootmisprotsessid ja -meetodid
ehitustööde olelusringi mis tahes etapi jaoks; kõnealused näitajad hõlmavad ka
ehitise kujunduse ja maksumusega seotud ettekirjutusi, samuti katsetamise,
järelevalve ja ehitustööde vastuvõtmise tingimusi ning ehitusmeetodeid,
tehnoloogiat ja kõiki muid tehnilisi tingimusi, mida avaliku sektori või
võrgustiku sektori hankija on võimeline kirjeldama vastavalt üldistele või
erinormidele, mis seonduvad lõpetatud ehitustööde, materjali või
koostisosadega; b) teenuste kontsessioonide puhul
määratletakse dokumendis teenuste või asjade nõutud näitajad nagu kvaliteet,
keskkonna- ja kliimamõju tase, universaalnõuetele vastav kujundus (sealhulgas
puuetega inimeste juurdepääs) ja vastavushindamine, ekspluatatsioonilised
näitajad, toote kasutamine, ohutus või mõõtmed, sealhulgas tootele esitatavad
nõuded, mis puudutavad nime, mille all seda müüakse, terminoloogiat, sümboleid,
katsetamist ja katsetamismeetodeid, pakendamist, märgistamist ja tähistamist,
kasutusjuhendeid, tootmisprotsesse ja -meetodeid ning vastavuse hindamise kriteeriume; 2. „standard” – tunnustatud
standardimisorgani poolt korduvaks või pidevaks kasutuseks kinnitatud tehniline
kirjeldus, mille järgimine ei ole üldjuhul kohustuslik ja mis kuulub ühte
alljärgnevatest kategooriatest: a) rahvusvaheline standard: rahvusvahelise
standardiorganisatsiooni vastu võetud ja avaldatud standard, b) Euroopa standard: Euroopa
standardiorganisatsiooni vastu võetud ja avaldatud standard, c) siseriiklik standard: siseriikliku
standardiorganisatsiooni vastu võetud ja avaldatud standard; 3. „Euroopa tehniline tunnustus” –
positiivne tehniline hinnang selle kohta, et asi sobib teatavaks ettenähtud
otstarbeks, kuna vastab oma omadustelt ehitustöödele esitatud nõuetele ja
ettenähtud kasutustingimustele. Euroopa tehnilise tunnustuse väljastab
liikmeriigi poolt selleks määratud tunnustusasutus; 4. „ühtne tehniline kirjeldus” –
tehniline kirjeldus, mis on kehtestatud vastavalt liikmesriigi tunnustatud
menetlusele, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas; 5. „tehniline etalon” – Euroopa
standardimisorganite iga toode peale Euroopa standardite, mis on välja lastud
turuvajaduste muutumist arvestavas korras. IX LISA
AVALDAMISEGA SEOTUD TINGIMUSED 1.
Teadete avaldamine Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad
peavad saatma artiklites 26 ja 27 osutatud teated Euroopa Liidu
Väljaannete Talitusele ning need avaldatakse vastavalt järgmistele nõuetele: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus avaldab
artiklites 26 ja 27 osutatud teated. Euroopa Liidu Väljaannete Talitus annab avaliku
sektori või võrgustiku sektori hankijale artikli 28 lõikes 5 osutatud
kinnituse. 2.
Täiendava või lisateabe avaldamine Avaliku sektori ja võrgustiku sektori hankijad
avaldavad tehnilised kirjeldused ja lisadokumendid täielikult internetis. 3.
Teadete elektrooniliselt saatmise vorm ja kord Teate elektrooniliselt saatmise vorm ja kord on
kättesaadavad internetis aadressil http://simap.europa.eu. X LISA
ARTIKLIS 17 OSUTATUD TEENUSED CPV kood || Kirjeldus 7511000-4 ja 85000000 -9 kuni 85323000 -9 (välja arvatud 85321000-5 ja 85322000-2) || Tervishoiu- ja sotsiaalteenused 75121000-0, 75122000-7, 75124000-1 || Hariduse, tervishoiu ja kultuuri haldusteenused 75300000-9 || Kohustusliku sotsiaalkindlustuse teenused 75310000-2, 75311000-9, 75312000-6, 75313000-3, 75313100-4, 75314000-0, 75320000-5, 75330000-8, 75340000-1 || Sotsiaaltoetuste teenused 98000000-3 || Muud ühiskondlikud, sotsiaal- ja isikuteenused 98120000-0 || Ametiühingute teenused 98131000-0 || Usuorganisatsioonide teenused XI LISA
ARTIKLI 4 LÕIKE 3 PUNKTIS B OSUTATUD EUROOPA LIIDU ÕIGUSAKTIDE LOETELU
Piisavat avalikustamist tagava menetluse
käigus antud õigusi, mis on antud objektiivsete kriteeriumide alusel, ei
käsitata käesoleva direktiivi kohaste eri- või ainuõigustena. Järgmisena
loetletakse menetlused, millega tagatakse eelnevalt Euroopa Liidu teiste
õigusaktide alusel lubade andmise piisav läbipaistvus ning mida ei käsitata
käesoleva direktiivi kohaste eri- või ainuõigustena: (a)
Loa andmine maagaasirajatiste kasutamiseks
vastavalt direktiivi 98/30/EÜ artiklis 4 sätestatud menetlusele. (b)
Luba või pakkumuse esitamise ettepanek uute
elektrijaamade ehitamiseks vastavalt direktiivi 96/92/EÜ sätetele. (c)
Vastavalt direktiivi 97/67/EÜ artiklis 9 sätestatud
menetlustele tegevuslubade andmine seoses postiteenustega, mis ei ole
reserveeritud või mida ei reserveerita. (d)
Menetlus loa andmiseks seoses tegevusega, mis
hõlmab süsivesinike tootmist vastavalt direktiivile 94/22/EÜ. (e)
Avalike teenuste lepingud määruse (EÜ) nr 1370/2007
tähenduses, mis on sõlmitud võistleva pakkumismenetluse alusel vastavalt selle
artikli 5 lõikele 3. XII LISA
PAKKUMUSTE JA OSALEMISTAOTLUSTE ELEKTROONILISEKS VASTUVÕTMISEKS VAJALIKE
SEADMETEGA SEOTUD NÕUDED 1.
Pakkumuste ja osalemistaotluste elektrooniliseks
vastuvõtmiseks vajalikud seadmed peavad tehniliste vahendite ja asjakohaste
menetluste abil vähemalt tagama, et: (a)
pakkumuste ja osalemistaotluste laekumise aja ja
kuupäeva saab täpselt kindlaks määrata; (b)
on võimalik tagada, et enne kehtestatud tähtaega ei
pääse keegi juurde eespool osutatud nõuete kohaselt edastatud andmetele; (c)
kui nimetatud juurdepääsukeeldu rikutakse, siis on
võimalik tagada, et rikkumine on selgelt tuvastatav; (d)
üksnes volitatud isikutel on võimalik määrata ja
muuta saabunud andmete avamise kuupäeva; (e)
kontsessiooni andmise menetluse eri etappides võib
andmetele või osale andmetest juurde pääseda vaid volitatud isikute üheaegse
tegevuse tulemusena; (f)
volitatud isikute üheaegne tegevus peab võimaldama
andmetele juurdepääsu alles pärast ettenähtud kuupäeva; (g)
kõnealuste nõuete kohaselt laekunud ja avatud
andmetele on võimalik juurde pääseda ainult isikuil, keda on volitatud nendega
tutvuma ja (h)
pakkumuste autentimine peab toimuma kooskõlas
käesoleva lisaga ette nähtud nõuetega. XIII LISA
TEAVE, MIS AVALDATAKSE EELTEADETES SEOSES SOTSIAALTEENUSTE JA MUUDE ERITEENUSTE
KONTSESSIOONIDEGA (millele on osutatud artikli 26 lõikes 3) 1.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
nimi, identifitseerimisnumber (kui see on siseriiklike õigusaktidega ette
nähtud), aadress, sh NUTSi kood, telefoni- ja faksinumber, meili- ja internetiaadress,
ning täiendavat teavet andva talituse kontaktandmed, kui need erinevad hankija
andmetest. 2.
Vajaduse korral meili- või internetiaadress, mis
pakub juurdepääsu kirjeldustele ja mis tahes täiendavatele dokumentidele. 3.
Avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija liik
ja peamine tegevusala. 4.
CPV nomenklatuuri viitenumber või viitenumbrid. kui
leping on osadeks jaotatud, esitatakse vastav teave iga osa kohta. 5.
Teenuste kontsessioonide puhul peamise tarnekoha
või teenuste osutamise koha NUTSi kood. 6.
Teenuste ja vajaduse korral hangitavate kaasnevate
ehitustööde ja asjade kirjeldus. 7.
Kontsessiooni(de) hinnanguline kogumaksumus; kui
kontsessioon on osadeks jaotatud, esitatakse vastav teave iga osa kohta. 8.
Osalemistingimused. 9.
Vajaduse korral tähtaeg/tähtajad, mille jooksul
tuleb avaliku sektori hankijaga või võrgustiku sektori hankijaga ühendust võtta
seoses osalemisega. 10.
Vajaduse korral kohaldatava kontsessiooni andmise
menetluse põhijoonte lühikirjeldus. 11.
Muu asjakohane teave. [1] KOM(2010) 608 (lõplik), punkt
1.4, ettepanek nr 17. [2] ELT C , , lk . [3] ELT C , , lk . [4] KOM(2010) 2020 (lõplik),
3.3.2010. [5] EÜT L 204, 21.7.1998, lk 1. [6] EÜT L 27, 30.1.1997, lk 20. [7] EÜT L 15, 21.1.1998, lk 14. [8] EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3. [9] ELT L 315, 3.12.2007, lk 1. [10] EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1. [11] EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1. [12] EÜT L 395, 30.12.1989, lk 33. [13] EÜT L 76, 23.3.1992, lk 14. [14] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. [15] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [16] ELT L 154, 21.6.2003, lk 1. [17] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus
ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta [18] ELT L 293, 31.10.2008, lk 3. [19] ELT L 315, 3.12.2007. [20] EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1. Direktiivi viimati muudetud
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/65/EÜ (EÜT L 283, 27.10.2001,
lk 28). [21] ELT L 217, 20.8.2009, lk 76. [22] ELT L 217, 20.8.2009, lk 76. [23] EÜT L 340, 16.12.2002, lk 1. [24] EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12. [25] ELT L 274, 20.10.2009, lk 36. [26] ELT L 53, 26.2.2011, lk 66. [27] ELT L 210, 31.7.2006, lk 19. [28] EÜT L 395, 30.12.1989, lk 33. [29] ELT L 218, 13.8.2008, lk 30. [30] ELT L 300, 11.11.2008, lk 42. [31] ELT L 192, 31.7.2003, lk 54. [32] EÜT C 316, 27.11.1995, lk 48. [33] EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3. [34] EÜT L 166, 28.6.1991, lk 77. [35] EÜT L 185, 16.8.1971, lk 15. [36] Juhul kui CPV ja NACE tõlgendamisel on erinevusi,
kohaldatakse CPV nomenklatuuri. [37] ELT L 120, 15.5.2009, lk 5.