EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52015PC0005
Proposal for a DECISION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL providing macro-financial assistance to Ukraine
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om makrofinansiel bistand til Ukraine
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om makrofinansiel bistand til Ukraine
/* COM/2015/05 final - 2015/0005 (COD) */
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om makrofinansiel bistand til Ukraine /* COM/2015/05 final - 2015/0005 (COD) */
BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET ·
Begrundelse og formål EU søger stadig tættere forbindelser med
Ukraine, der går videre end et bilateralt samarbejde og i retning af en gradvis
politisk associering og økonomisk integration. Ukraine er et vigtigt land, både
i den europæiske naboskabspolitik og det østlige partnerskab. I 1998
undertegnede EU en partnerskabs- og samarbejdsaftale med Ukraine, der skitserer
rammerne for samarbejdet på alle centrale reformområder og fortsat udgør
retsgrundlaget for forbindelserne mellem EU og Ukraine. Forbindelserne blev
yderligere styrket i november 2009, da Ukraines ministerkabinet vedtog
associeringsagendaen EU-Ukraine, som blev ajourført i 2011 (godkendt af
Samarbejdsrådet EU-Ukraine i juni 2013). Den 21. marts og 27. juni 2014
undertegnede EU og Ukraine en associeringsaftale, som vil medføre dyb politisk
associering og økonomisk integration mellem EU og Ukraine. Den dækker en lang
række områder såsom samarbejde på det retlige område, handel og
sektorsamarbejde inden for bl.a. energi, transport og miljø, og fastsætter
detaljerede forpligtelser og tidsfrister, som er krævende for begge parter. Den ukrainske økonomi er i dyb recession som følge
af makroøkonomiske ubalancer og strukturelle problemer. Situationen blev forværret
af en væbnet konflikt i landets østlige del, som fik stor negativ indvirkning
på økonomien gennem betydelige produktivitetstab og en faldende tillid. Efter
en række massedemonstrationer forlod den tidligere præsident Viktor Yanukovych
magten, og i februar 2014 blev der udpeget en reformorienteret regering i
Ukraine. Den gav sig i kast med en ambitiøs makroøkonomisk tilpasning og et
strukturelt reformprogram, der sigtede mod at ændre landets uholdbare
økonomiske model og bane vejen for bæredygtig vækst på lang sigt. Programmet
blev understøttet af IMF gennem et program for finansiel bistand på
17 mia. USD og betydelig støtte fra andre internationale donorer. Efter den politiske overgang i februar 2014
afholdt Ukraine frie og demokratiske præsident- og parlamentsvalg (henholdsvis
den 25. maj og den 26. oktober). De ukrainske myndigheder har desuden truffet
vigtige foranstaltninger i 2014 til at bekæmpe korruption og styrke
retsstatsprincippet. I december 2014 fremlagde den nye regering en ambitiøs
handlingsplan, der redegør for koalitionsregeringens reformdagsorden. Den skal
efter planen følges op af en omfattende national reformstrategi i begyndelsen
af 2015, der fastsætter de økonomiske, politiske, retslige og administrative
reformforanstaltninger i 2015-2017, som er nødvendige for at sikre
makroøkonomisk stabilitet på mellemlang sigt og gennemførelsen af
associeringsaftalen mellem EU og Ukraine. Myndighedernes reformindsats er dog i høj
grad blevet undermineret af den væbnede konflikt i den østlige del af landet, Ruslands handelsrestriktioner over for landet og optrapningen af
stridighederne om naturgas mellem de to lande. Den økonomiske recession i
Ukraine er derfor blevet langt dybere end oprindeligt forventet af de
internationale donorer. Krisen forventes at blive langvarig, eftersom Ukraine
er på vej ind i endnu et år med økonomisk nedgang. De mistede eksportindtægter
som følge af konflikten i den østlige del af landet og tillidskrisen har ført
til en kraftig depreciering af den nationale valuta og en udtømning af de
internationale reserver. I den nuværende situation har Ukraine ikke adgang til
de internationale gældsmarkeder og forventes heller ikke at få det på kort
sigt. Der er derfor opstået et betydeligt yderligere eksternt finansieringsgab. Derfor er der behov for yderligere officiel
finansiel bistand for at dække Ukraines kortsigtede betalingsbalancebehov,
herunder genopbygge de internationale reserver, og for at understøtte
myndighedernes reformprogram, navnlig omstruktureringen af energi- og banksektorerne.
Sidst men ikke mindst er støtten nødvendig for at styrke investortilliden, der
er afgørende for at bringe den ukrainske økonomi tilbage på en bæredygtig
vækstkurs. Den 9. september 2014 anmodede de ukrainske
myndigheder EU om makrofinansiel bistand på 2 mia. EUR.
Anmodningen blev gentaget i et brev den 15. december 2014. Under hensyntagen
til disse anmodninger og den økonomiske situation i Ukraine, navnlig det
betydelige yderligere behov for ekstern finansiering, fremsætter
Europa-Kommissionen et forslag for Europa-Parlamentet og Rådet om at yde
Ukraine makrofinansiel bistand på højst 1,8 mia. EUR i form af
mellemfristede lån. Formålet med den foreslåede
makrofinansielle bistand er at hjælpe Ukraine med at dække en del af landets
residuale behov for yderligere ekstern finansiering i 2015 og begyndelsen af
2016 som led i det igangværende IMF-program. Dette
yderligere behov anslås af IMF at beløbe sig til 15 mia. USD.
Bistanden fra EU skal også bidrage til at nedbringe landets kortsigtede
sårbarhed i forhold til betalingsbalancen og de offentlige finanser, samtidig
med at den understøtter regeringens tilpasnings- og reformprogrammer ved hjælp
af en pakke politiske ledsageforanstaltninger, der vil blive vedtaget med de
Ukrainske myndigheder i et aftalememorandum. På denne baggrund er det Kommissionens
opfattelse, at de politiske og økonomiske forudsætninger for makrofinansiel
bistand af den foreslåede størrelse og art er opfyldt. ·
Generel baggrund Ukraine er i dyb recession, som skyldes
langvarige makroøkonomiske ubalancer og strukturelle problemer. Situationen
forværres af den væbnede konflikt i den østlige del af landet, som ikke alene
har ødelagt en del af Ukraines produktionskapacitet, men som også i betydelig
grad har påvirket tilliden blandt husholdningerne og i erhvervslivet. I de
seneste måneder har gennemførelsen af den hårdt tiltrængte
stabiliseringspolitik, som skal rette op på ubalancerne og værne om den
finanspolitiske og eksterne holdbarhed, påvirket de kortsigtede økonomiske
udsigter negativt. Det reale BNP forventes derfor at skrumpe med omkring
7 % i 2014. Til trods for den kraftige økonomiske nedgang
og centralbankens konservative politik er inflationspresset stadig højt,
hvilket afspejles i valutaens svækkelse og justeringen af de regulerede priser
(især forsyningsselskabernes takster). Forbrugerprisinflationen accelererede
til 21,8 % i november i forhold til det foregående år og forventes af
stige yderligere i den nærmeste fremtid, når deprecieringen af valutaen får sin
fulde virkning. Hryvniaen har mistet næsten 50 % af sin værdi over for
USD, siden den blev gjort flydende i februar, hvilket er langt mere end
oprindeligt forventet. Svækkelsen var særlig kraftig i august og september, og
centralbanken blev derfor nødt til at indføre en række administrative
foranstaltninger og valutakontroller samt foretage interventioner på
valutamarkedet, hvilket bragte midlertidig stabilitet til vekselkursen forud
for parlamentsvalget i oktober. Disse foranstaltninger havde samtidig negativ
indvirkning på erhvervsaktiviteten og førte til en hurtig udtømning af de
allerede små internationale reserver. Efter en mindre lempelse af de
administrative kontroller er der fra november sket en kraftig depreciering af
valutaen. Til trods for myndighedernes spareforanstaltninger[1] har den svage
økonomiske aktivitet sammen med de højere renteudgifter på gæld denomineret i
fremmed valuta, som skyldes den kraftige depreciering, og de store tab som
følge af den mangelfulde skatteinddrivelse i de østlige dele af landet, ført
til en forøgelse af budgetunderskuddet i 2014. Ifølge finansministeriets
seneste prognoser stiger det offentlige budgetunderskud til 5,3 % af BNP i
2014 som helhed. Det nødlidende olie- og gasselskab Naftogaz
udgjorde desuden en stor byrde for de offentlige finanser i 2014. Selskabet
har traditionelt opereret med betydelige driftsunderskud på grund af det
administrative loft over naturgaspriserne for husholdningerne og kommunale
forsyningsselskaber, hvorved Naftogaz skal sælge til underpriser og dermed har
været tvunget til generel driftsmæssig ineffektivitet. I 2014 blev selskabets
aktiviteter påvirket negativt af hryvniaens kraftige depreciering og på grund
af betalingen af restancerne på gas til Rusland (herunder også dem, der blev
akkumuleret i 2013). Staten var derfor i november nødsaget til at indskyde
103 mia. UAH i Naftogaz, hvilket svarer til 6,8 % af det
forventede BNP. Ukraines samlede budgetunderskud i 2014, som omfatter
underskuddet i Naftogaz, forventes derfor at nå knap 12 % af BNP,
hvilket er langt over de 6,7 % i 2013 og de forventede 8,5 % i IMF's prognoser
fra april 2014. Det stigende budgetunderskud og den kraftige
depreciering af den lokale valuta har sammen med den betydelige økonomiske
nedtur ført til en kraftig forværring af indikatorerne for Ukraines
offentlige gæld. Ved udgangen af oktober 2014 udgjorde den offentlige gæld
63 % af det forventede BNP for året, hvilket er en stigning på næsten 23
procentpoint i forhold til gældskvoten ved udgangen af 2013 på 40,2 % af
BNP. Med hensyn til udlandet har hryvniaens
depreciering sammen med den svage indenlandske efterspørgsel bidraget til en betydelig
justering af de løbende poster. Underskuddet forventes at falde til ca.
4 % af BNP i 2014 fra 9,0 % i 2013, hvilket primært skyldes et kraftigt
fald i importen[2].
Det blev dog ledsaget af betydelige kapitaludstrømninger i den private
sektor som følge af den svindende tillid i en situation med stor
geopolitisk usikkerhed[3].
Den officielle støtte, der blev ydet fra maj 2014, var ikke tilstrækkelig til
at opveje for denne kapitalflugt. Ukraine modtog i alt ca. 9 mia. USD
brutto i officiel støtte mellem maj og december, hvoraf en stor del gik til at
dække forfalden gæld (se IMF-støtte og anden donorbistand frem til 2014). Set i lyset af den voksende økonomiske
recession og tillidskrisen var den betydelige finansielle bistand til
Ukraine i 2014 ikke tilstrækkelig til at bremse den løbende udtømning af
landets reserver. Reserverne blev i løbet af de første elleve måneder
halveret i forhold til 2013 til kun 10 mia. USD. På grund af
betalingerne for gas (herunder restancer til Rusland) forventes et yderligere
stort fald i december. Ukraines internationale bruttoreserver forventes derfor
at falde til 7 mia. USD ved udgangen af 2014, svarende til ca. en måneds
forventet import af varer og tjenester i 2015. Den 30. april 2014 godkendte IMF en toårig
standby-aftale med Ukraine beløbende sig til 10,976 mia. SDR
(17 mia. USD eller 800 % af landets kvote). Den finansielle
bistand fra IMF er blevet suppleret med betydelig støtte fra andre officielle
og bilaterale ydere (EU, USA, Japan, Canada). Andre internationale finansielle
institutioner, f.eks. Verdensbanken, EBRD og EIB, har også optrappet deres
aktivitet væsentligt til støtte for Ukraines økonomiske overgang. Da den økonomiske recession er værre end først
antaget og i betragtning af de væsentlige kapitaludstrømninger som følge af
tillidskrisen, står Ukraine nu over for et betydeligt yderligere behov for
ekstern finansiering i 2015 og 2016. Dette skyldes navnlig behovet for at
genopbygge de meget lave internationale reserver og de kraftige udstrømninger
af privat kapital. Det yderligere finansieringsbehov anslås til
15 mia. USD. Den foreslåede makrofinansielle bistand vil dække 16,7 %
af det samlede ekstra finansieringsgab. ·
Gældende bestemmelser på det område, som
forslaget vedrører Der er ydet makrofinansiel bistand til Ukraine
under tre særskilte afgørelser: · Rådets afgørelse af 12. juli 2002 om supplerende makrofinansiel bistand
til Ukraine (2002/639/EF)[4] · Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 388/2010/EU af 7. juli 2010
om makrofinansiel bistand til Ukraine[5]
· Rådets afgørelse af 14. april 2014 om supplerende makrofinansiel
bistand til Ukraine (2014/215/EU)[6] ·
Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål Den foreslåede makrofinansielle bistand er i
overensstemmelse med EU's tilsagn om at støtte Ukraines økonomiske og politiske
overgang. Den er forenelig med de principper, der gælder for anvendelsen af
instrumentet for makroøkonomisk bistand, nemlig ekstraordinær karakter,
politiske forhåndsbetingelser, komplementaritet, konditonalitet og finansiel
disciplin. Den foreslåede makrofinansielle bistand er i
overensstemmelse med målene i den europæiske naboskabspolitik. Den bidrager til
at støtte Den Europæiske Unions målsætninger om økonomisk stabilitet og
økonomisk udvikling i Ukraine og mere generelt i det østlige naboskabsområde.
Ved at understøtte myndighedernes bestræbelser på at skabe en stabil
makroøkonomisk ramme og gennemføre ambitiøse strukturreformer øger den
foreslåede bistand effektiviteten af EU's øvrige finansielle bistand til
landet, bl.a. budgetstøtten. Den foreslåede makrofinansielle bistand supplerer
også den bistand, som andre multilaterale og bilaterale donorer yder i
forbindelse med det IMF‑sponserede økonomiske program. EU's makrofinansielle bistand vil supplere det
samlede beløb på 1,565 mia. EUR i tilskud, der kan mobiliseres under det
europæiske naboskabsinstrument, naboskabsinvesteringsfaciliteten, instrumentet
til fremme af stabilitet og fred samt EU's budgetpost for den fælles udenrigs-
og sikkerhedspolitik for perioden 2014-2020, hvorunder der allerede er afsat
370 mio. EUR i 2014. Ved at støtte de ukrainske myndigheders indsats
for at indføre en passende ramme for den makroøkonomiske politik og
strukturreformer på kort sigt vil EU's makroøkonomiske bistand øge merværdien
og effektiviteten af EU's engagement og intervention, også gennem andre
finansielle instrumenter såsom statsopbygningskontrakten og andre
budgetstøtteforanstaltninger. Ukraine har vigtige økonomiske bånd til EU. EU
er en af Ukraines vigtigste handelspartnere og tegner sig for ca. en tredjedel
af landets udenrigshandel. I 2013 udgjorde værdien af den ukrainske import fra
EU 23,9 mia. EUR, mens værdien af eksporten udgjorde 18,8 mia. EUR. Ukraine er
også yderst afhængig af EU med hensyn til FDI og andre kapitalstrømme. Den 27.
juni 2014 blev EU og Ukraine enige om den kommende indførelse af et vidtgående
og bredt frihandelsområde. Det vil støtte og sætte yderligere skub i den
bilaterale handel med varer og tjenester og gradvist bringe Ukraines
handelsrelaterede regler og standarder på linje med EU's. Ukraines overgang er meget vanskelig, og der
er fortsat en risiko for økonomisk sammenbrud. Samtidig har den nye regering
offentligt forpligtet sig til at tage væsentlige skridt i retning af politiske
og økonomiske reformer med det formål at bekæmpe korruption og styrke
institutioner og mekanismer med udgangspunkt i retsstatsprincippet. Landet er
også i gang med at udvikle et økonomisk reformprogram, der skal skabe grobund
for en bæredygtig model for vækst. Det er altafgørende, at der gøres fremskridt
med disse mål og reformprogrammet for at understøtte en vellykket overgang. 2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE
PARTER OG KONSEKVENSANALYSER ·
Høring af interesserede parter Den makrofinansielle bistand ydes som en
integrerende del af den internationale støtte til økonomisk stabilisering i
Ukraine. Under udarbejdelsen af dette forslag om makrofinansiel bistand har
Kommissionens tjenestegrene konsulteret Den Internationale Valutafond og andre
internationale partnere, som iværksætter betydelige finansieringsprogrammer.
Desuden har Kommissionen været i løbende kontakt med de ukrainske myndigheder. ·
Ekspertbistand Med hjælp fra eksterne eksperter foretog
Kommissionen en operationel vurdering, hvori den kontrollerede kvaliteten og
pålideligheden af Ukraines offentlige finansielle kredsløb og administrative
procedurer, og den forelagde den endelige rapport i august 2014. ·
Konsekvensanalyse Den makrofinansielle bistand og det økonomiske
tilpasnings- og reformprogram, som er knyttet til den, vil bidrage til at lette
Ukraines kortsigtede finansieringsbehov og samtidig støtte de politiske
foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre betalingsbalancen og den
finanspolitiske holdbarhed på kort sigt og at sikre en bæredygtig vækst. Den
vil navnlig støtte reformindsatsen på områder som forvaltning af offentlige
finanser og antikorruption, skatteforvaltning, reformer i energisektoren, herunder
styrkelse af det sociale sikkerhedsnet for at sikre, at følgerne af den
igangværende tilbagetrækning af tilskuddene til energipriserne i detailleddet
afdæmpes på målrettet vis, reformer i finanssektoren og foranstaltninger til at
forbedre rammevilkårene for erhvervslivet. 3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET ·
Resumé af forslaget Den Europæiske Union stiller makrofinansiel
bistand til rådighed for Ukraine op til et maksimalt beløb på 1,8 mia. EUR i
form af mellemfristede lån. Bistanden vil bidrage til at dække Ukraines
residuale behov for ekstern finansiering i 2015-16, således som det er afdækket
af Kommissionen på grundlag af overslagene fra IMF. Bistanden forventes at blive udbetalt i tre
lånerater. Udbetalingen af første rate forventes at ske i midten af 2015. Anden
rate vil kunne udbetales i fjerde kvartal 2015, mens den tredje og sidste rate
kan stilles til rådighed hen imod slutningen af første kvartal 2016. Bistanden
vil blive forvaltet af Kommissionen. Der vil gælde specifikke bestemmelser om
forebyggelse af svig og andre uregelmæssigheder i overensstemmelse med
finansforordningen. Kommissionen og de ukrainske myndigheder vil
vedtage et aftalememorandum, der fastlægger de strukturelle
reformforanstaltninger, der vil være knyttet til den foreslåede makrofinansielle
bistand, herunder tidsplan og rækkefølge. Disse foranstaltninger vil støtte
myndighedernes reformdagsorden, herunder også relevante elementer af den
førnævnte nationale reformstrategi for 2015-2017 og gennemførelsen af
associeringsaftalen mellem EU og Ukraine, og de vil supplere de programmer, der
aftales med IMF, Verdensbanken og andre multilaterale og bilaterale donorer.
Som det normalt er tilfældet med makrofinansiel bistand, vil udbetalingerne
bl.a. være betinget af vellykkede evalueringer under IMF-programmet og den
fortsatte udbetaling af IMF-midler til Ukraine. Europa-Kommissionen vil søge konsensus med de
ukrainske myndigheder om den forventede nationale reformstrategi, bl.a. for at
sikre at betingelserne i aftalememorandummet for den foreslåede
makrofinansielle bistand opfyldes uden problemer. De politiske betingelser bør
være rettet mod nogle af de grundlæggende sårbarheder, der har akkumuleret sig
med årene i den ukrainske økonomi. Den politiske konditonalitet kan f.eks.
omfatte områder som forvaltningen af offentlige finanser og antikorruption,
skatteforvaltningen, reformer i energisektoren, reformer i finanssektoren og
foranstaltninger til at forbedre rammevilkårene for erhvervslivet. Beslutningen om at udbetale hele den
makrofinansielle bistand i form af lån er begrundet i Ukraines udviklingsniveau
(målt ved dets per capita-indkomst). Den er også i overensstemmelse med
Verdensbankens og IMF's behandling af Ukraine. ·
Retsgrundlag Retsgrundlaget for dette forslag er artikel
212 i TEUF. ·
Nærhedsprincippet Nærhedsprincippet er overholdt, eftersom
målsætningerne om at genskabe den kortsigtede makroøkonomiske stabilitet i
Ukraine ikke i tilstrækkelig grad kan nås af medlemsstaterne på egen hånd og
derfor bedre kan nås af Den Europæiske Union. De vigtigste grunde er
budgetbegrænsningerne på nationalt plan og behovet for en stærk koordinering
mellem donorerne for at maksimere bistandens omfang og virkning. ·
Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med
proportionalitetsprincippet: det er begrænset til det minimum, der er
nødvendigt for at nå målsætningerne om kortsigtet makroøkonomisk stabilitet, og
går ikke ud over det, der er nødvendigt for at nå dette mål. Som konstateret af Kommissionen på grundlag af
overslagene fra IMF i forbindelse med standby-aftalen svarer bistandsbeløbet
til omkring 16,7 % af det anslåede ekstra finansieringsunderskud for
perioden 2015 til første kvartal 2016. Denne betydelige forpligtelse er
begrundet ved: Ukraines politiske betydning for stabilitet i det europæiske
naboskabsområde, landets politiske integration med EU som afspejlet i
associeringsaftalen mellem de to parter, som trådte midlertidigt i kraft den 1.
november 2014, samt den særligt vanskelige situation og det store
finansieringsbehov, som dette EU-naboland står over for. ·
Reguleringsmiddel/reguleringsform Projektfinansiering eller teknisk bistand vil
ikke være egnet eller tilstrækkelig til at nå disse makroøkonomiske mål. Den
største merværdi ved makrofinansiel bistand i forhold til andre EU-instrumenter
vil være hurtigt at lette det eksterne finansieringspres og bidrage til at
skabe en stabil makroøkonomisk ramme, bl.a. ved at fremme en holdbar
betalingsbalance og budgetsituation, samt en passende ramme for
strukturreformer. Ved at bidrage til indførelsen af en passende overordnet
ramme for makroøkonomiske og strukturelle politikker kan den makrofinansielle
bistand øge effektiviteten af de aktioner, der finansieres i Ukraine under
andre og mere snævert fokuserede finansielle EU-instrumenter. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET Den planlagte bistand vil blive ydet i form af
et lån og skal finansieres via låntagning, som Kommissionen vil gennemføre på
vegne af EU. Budgetomkostningerne ved bistanden vil svare til tilførslerne, med
en sats på 9 % af de beløb, der indbetales til EU's garantifond for
aktioner i forhold til tredjelande fra budgetpost 01 03 06
("Tilførsler til Garantifonden"). Ud fra den antagelse, at den første
og anden udbetaling af lånet på et samlet beløb på
1 200 mio. EUR vil blive foretaget i 2015, og den tredje
udbetaling af lånet på 600 mio. EUR vil blive foretaget i 2016, og i
overensstemmelse med reglerne for garantifondmekanismen, vil tilførslen finde
sted i budgetterne for 2017 (108 mio. EUR) og 2018 (54 mio. EUR).
På grundlag af de forhåndenværende oplysninger om garantifondens anslåede
samlede behov for kapitaltilførsel vil de yderligere virkninger for budgettet
delvist blive finansieret gennem en omfordeling af den vejledende finansielle
programmering for 2017 og 2018 for makrofinansiel gavebistand (budgetpost 01 03
02) og delvist ved at anvende den uudnyttede margen for forpligtelser under
udgiftsområde 4 i den flerårige finansielle ramme. Den vejledende fordeling af
finansieringen er som følger: mio. EUR || 2017 || 2018 Ekstraudgifter: || || Tilførsler til garantifonden som følge af forslaget (se finansieringsoversigten) || 108 || 54 Finansieringskilder: || || Makrofinansiel bistand (gavebistand) 01 03 02 Margen under udgiftsområde 4 || -50 -58 || -40 -14 5. FAKULTATIVE ELEMENTER ·
Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul Forslaget indeholder en udløbsklausul. Den
foreslåede makrofinansielle bistand stilles til rådighed i to et halvt år
regnet fra den første dag efter aftalememorandummets ikrafttræden. 2015/0005 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om makrofinansiel bistand til Ukraine EUROPA-PARLAMENTET
OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til
traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 212, under henvisning til
forslag fra Europa-Kommissionen[7],
efter fremsendelse af
udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, efter den almindelige
lovgivningsprocedure[8],
og ud fra følgende
betragtninger: (1) Forbindelserne mellem Den
Europæiske Union og Ukraine udvikles inden for rammerne af den europæiske
naboskabspolitik og det østlige partnerskab. En associeringsaftale mellem Den
Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskabs og deres medlemsstater
på den ene side og Ukraine på den anden side ("associeringsaftalen")
omfattende et vidtgående og omfattende frihandelsområde blev forhandlet på
plads i 2007-2011 og paraferet i 2012. Associeringsaftalen blev undertegnet af
Ukraine og Unionen den 21. marts og 27. juni 2014. Siden den 1. november 2014
anvendes vigtige dele af associeringsaftalen midlertidigt inden for områder som
menneskerettigheder, grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet, politisk
dialog og reformer, retlige anliggender, frihed og sikkerhed, økonomisk og
finansielt samarbejde. (2) Efter genindførelsen af den
ukrainske forfatning i 2004 blev der afholdt vellykkede præsident- og
parlamentsvalg henholdsvis den 25. maj 2014 og den 26. oktober 2014. Efter at
der den 2. december 2014 blev dannet en ny regering, der afspejler
valgresultatet, har Ukraine gentaget sit tilsagn om politiske og økonomiske
reformer i overensstemmelse med associeringsaftalens rammer og som fremlagt i
handlingsplanen med de påtænkte reformer. (3) Krænkelsen af Ukraines
suverænitet og territoriale integritet og den deraf følgende væbnede konflikt
har været ødelæggende for landets allerede prekære økonomiske og finansielle
stabilitet. Ukraine står over for en vanskelig betalingsbalance- og
likviditetssituation, der er forbundet med den aftagende tillid og
kapitalflugten, samt en forværring af budgetsituationen på grund af den væbnede
konflikts direkte omkostninger for budgettet, den værre end ventede recession
og de mistede skatteindtægter i de områder, der kontrolleres af separatisterne.
Samtidig har de allerede eksisterende strukturelle og finanspolitiske svagheder
og sårbereder i forbindelse med den eksterne finansiering også bidraget til
forværringen af den økonomiske situation. (4) Ukraines eksterne
finansieringsunderskud er derfor betydeligt større end først antaget, og landet
har behov for yderligere finansiel bistand fra internationale kreditorer og
donorer. Under sin seneste evaluering af programmet konstaterede Den
Internationale Valutafond (IMF), at der bestod et betydeligt
finansieringsbehov, der var større, end hvad det internationale samfund indtil
videre har givet tilsagn om at dække, herunder gennem makrofinansiel bistand i
henhold til Rådets afgørelse 2002/639/EF[9],
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 388/2010/EU[10] og Rådets afgørelse
2014/215/EU[11]. (5) Unionen har ved flere
lejligheder givet tilsagn om at støtte de nye ukrainske myndigheders
bestræbelser på at stabilisere situationen og fastholde reformkursen. Unionen
har også erklæret sig rede til fuldt ud at støtte indsatsen fra det
internationale samfund og de internationale finansielle institutioner, især
IMF, med hensyn til en international hjælpepakke til afhjælpning af akutte
behov i Ukraine, som er betinget af Ukraines klare tilsagn om gennemførelse af
reformer. Finansiel støtte fra Unionen til Ukraine er i overensstemmelse med
Unionens politik som beskrevet i den europæiske naboskabspolitik og det østlige
partnerskab. I konklusionerne af 18. december 2014 anfører Det Europæiske Råd,
at Unionen og dens medlemsstater, efter Kommissionens anden udbetaling på 500 mio. EUR
i december 2014, er rede til yderligere at lette og støtte Ukraines
reformproces, sammen med andre donorer og i overensstemmelse med IMF's
konditionalitetskriterier. (6) Unionens makrofinansielle
bistand bør være et ekstraordinært finansielt instrument for ubundet og
ubestemt betalingsbalancestøtte, som sigter mod at dække modtagerens
umiddelbare behov for ekstern finansiering, og bør understøtte gennemførelsen
af et politisk program, der indeholder stærke øjeblikkelige tilpasnings- og
strukturreformforanstaltninger for at forbedre betalingsbalancen på kort sigt. (7) Den 30. april 2014 vedtog de
ukrainske myndigheder og IMF en toårig standby-aftale på 10,976 mia. SDR (ca.
17,01 mia. USD eller 800 % af kvoten) til støtte for Ukraines
økonomiske tilpasnings- og reformprogram. (8) Med henvisning til den
kraftige forværring af betalingsbalancesituationen i Ukraine bebudede
Kommissionen den 5. marts 2014 en hjælpepakke, som blev godkendt på Det
Europæiske Råds ekstraordinære møde den 6. marts 2014. Pakken omfatter
finansiel bistand på 11 mia. EUR i 2014-2020, herunder et samlet beløb på op
til 1,565 mia. EUR i gavebistand i samme periode under det europæiske
naboskabsinstrument, naboskabsinvesteringsfaciliteten, instrumentet til sikring
af stabilitet og fred og budgettet for den fælles udenrigs- og
sikkerhedspolitik, samt makrofinansiel bistand fra Unionen på op til
1,61 mia. EUR i 2014-2015. (9) Med henvisning til
forværringen af landets økonomiske situation og fremtidsudsigter anmodede
Ukraine den 9. september 2014 Unionen om yderligere makrofinansiel bistand.
Anmodningen blev gentaget i et brev den 15. december 2014. (10) Eftersom Ukraine er omfattet
af den europæiske naboskabspolitik, bør landet betragtes som berettiget til at
modtage makrofinansiel bistand fra Unionen. (11) Idet der stadig er et
betydeligt residualt eksternt finansieringsgab på den ukrainske
betalingsbalance, som overstiger de midler, der er stillet til rådighed af IMF
og andre multilaterale institutioner, anses Unionens makrofinansielle bistand
til Ukraine ("Unionens makrofinansielle bistand") under de nuværende
ekstraordinære omstændigheder for at være et hensigtsmæssigt svar på Ukraines
anmodning om støtte til den økonomiske stabilisering i kombination med
IMF-programmet. Unionens makrofinansielle bistand støtter Ukraines økonomiske
stabilisering og strukturreformer, idet den udgør et supplement til de midler,
der stilles til rådighed under IMF's finansielle ordning. (12) Unionens makrofinansielle
bistand bør sigte mod at støtte genoprettelsen af en holdbar ekstern
finansieringssituation i Ukraine og derved støtte den økonomiske og sociale
udvikling, i overensstemmelse med associeringsaftalen. (13) Beløbet for Unionens
makrofinansielle bistand fastsættes på basis af en omfattende kvantitativ
vurdering af Ukraines residuale behov for ekstern finansiering, idet der tages
hensyn til landets evne til at finansiere sig selv med egne midler, navnlig med
de internationale reserver, landet har til rådighed. Unionens makrofinansielle
bistand bør supplere IMF's og Verdensbankens programmer og midler. Ved
fastsættelsen af bistandsbeløbet tages der også højde for forventede
finansielle bidrag fra multilaterale donorer og behovet for at sikre en
retfærdig byrdefordeling mellem Unionen og andre donorer samt for den allerede
eksisterende anvendelse af Unionens andre eksterne finansieringsinstrumenter i
Ukraine og merværdien af Unionens samlede engagement. (14) Kommissionen bør sikre, at
Unionens makrofinansielle bistand juridisk og indholdsmæssigt er i overensstemmelse
med de vigtigste principper, mål og foranstaltninger, der træffes som led i de
forskellige eksterne foranstaltninger, og andre af Unionens relevante
politikker. (15) Unionens makrofinansielle
bistand bør støtte Unionens eksterne politik over for Ukraine. Kommissionens
tjenestegrene og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør arbejde tæt sammen
under hele det makrofinansielle bistandsforløb med henblik på at koordinere og
sikre sammenhæng i Unionens udenrigspolitik. (16) Unionens makrofinansielle
bistand bør understøtte Ukraines tilslutning til fælles værdier med Unionen,
herunder demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse, respekt for
menneskerettighederne, bæredygtig udvikling og bekæmpelse af fattigdom, samt
landets tilslutning til principperne om åben, regelbaseret og fair handel. (17) Det bør være en forudsætning
for Unionens makrofinansielle bistand, at Ukraine respekterer effektive,
demokratiske mekanismer - herunder et parlamentarisk flerpartisystem - og
retsstatsprincippet, samt sikrer respekt for menneskerettighederne. De
specifikke målsætninger for Unionens makrofinansielle bistand bør samtidig være
at styrke effektiviteten, gennemsigtigheden og ansvarligheden i forvaltningen af
de offentlige finanser i Ukraine og at fremme strukturreformer, der har til
formål at støtte en bæredygtig og inklusiv vækst, jobskabelse og finanspolitisk
konsolidering. Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil bør
regelmæssigt føre kontrol med, at såvel forudsætningerne opfyldes, som at disse
målsætninger nås. (18) For at sikre en effektiv
beskyttelse af Unionens finansielle interesser i forbindelse med denne
makrofinansielle bistand bør Ukraine træffe hensigtsmæssige foranstaltninger
for at forebygge og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder i
forbindelse med bistanden. Derudover bør det fastsættes, at Kommissionen
gennemfører kontrol, og at Revisionsretten foretager den fornødne revision. (19) Unionens makrofinansielle
bistand stilles til rådighed med forbehold af Europa‑Parlamentets og Rådets
bemyndigelse (som budgetmyndighed). (20) Størrelsen af den hensættelse,
der kræves til den makrofinansielle bistand, bør være forenelig med
budgetbevillingerne i den flerårige finansielle ramme. (21) Unionens makrofinansielle
bistand bør forvaltes af Kommissionen. For at sikre, at Europa-Parlamentet og
Rådet er i stand til at følge gennemførelsen af denne afgørelse, bør
Kommissionen regelmæssigt informere dem om udviklingen i forbindelse med
bistanden og forsyne dem med den relevante dokumentation. (22) For at sikre ensartede
betingelser for gennemførelsen af denne afgørelse bør Kommissionen tildeles
gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011[12]. (23) Unionens makrofinansielle
bistand bør ledsages af økonomisk-politiske betingelser, som nedfældes i et
aftalememorandum. For at sikre ensartede gennemførelsesbetingelser og af
effektivitetshensyn bør Kommissionen gives bemyndigelse til at forhandle disse
betingelser med de ukrainske myndigheder under tilsyn af et udvalg sammensat af
repræsentanter for medlemsstaterne i overensstemmelse med forordning (EU)
nr. 182/2011. I henhold til denne forordning bør rådgivningsproceduren som
hovedregel finde anvendelse i alle tilfælde, medmindre andet er fastsat i
forordningen. I betragtning af den potentielt store betydning af bistand på
mere end 90 mio. EUR vil det være hensigtsmæssigt, at undersøgelsesproceduren
anvendes for transaktioner over denne tærskel. I betragtning af størrelsen af
Unionens makrofinansielle bistand til Ukraine bør rådgivningsproceduren finde
anvendelse på vedtagelsen af aftalememorandummet og på enhver reduktion,
suspendering eller annullering af bistanden — VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: Artikel 1 1. Unionen stiller
makrofinansiel bistand til rådighed for Ukraine ("Unionens
makrofinansielle bistand") på højst 1,8 mia. EUR med henblik på at
understøtte Ukraines økonomiske stabilisering og vigtige reformdagsorden.
Bistanden skal bidrage til at dække Ukraines betalingsbalancebehov som angivet
i det igangværende IMF-program. 2. Hele Unionens
makrofinansielle bistand til Ukraine ydes i form af lån. Kommissionen
bemyndiges til på vegne af Unionen at låne de nødvendige midler på
kapitalmarkederne eller fra finansielle institutioner med henblik på at udlåne
dem til Ukraine. Lånene skal have en løbetid på højst 15 år. 3. Tilrådighedsstillelsen af
Unionens makrofinansielle bistand skal forvaltes af Kommissionen på en måde,
der er i overensstemmelse med de aftaler eller overenskomster, der er indgået
mellem Den Internationale Valutafond (IMF) og Ukraine, og med de centrale
principper og målsætninger i de økonomiske reformer, som er fastlagt i
associeringsaftalen mellem EU og Ukraine og associeringsagendaen EU-Ukraine,
som er vedtaget inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik.
Kommissionen orienterer regelmæssigt Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen
i Unionens makrofinansielle bistand, herunder udbetalingen heraf, og forsyner i
god tid disse institutioner med den relevante dokumentation. 4. Unionens makrofinansielle
bistand stilles til rådighed i to et halvt år fra første dag efter
ikrafttrædelsen af det aftalememorandum, der henvises til i artikel 3,
stk. 1. 5. Sker der i løbet af den
periode, hvor den makrofinansielle bistand udbetales, et voldsomt fald i
Ukraines finansieringsbehov i forhold til de oprindelige prognoser, reducerer,
suspenderer eller annullerer Kommissionen bistanden efter
undersøgelsesproceduren i artikel 7, stk. 2. Artikel 2 1. Det er en forudsætning for
Unionens tildeling af makrofinansiel bistand, at Ukraine respekterer effektive,
demokratiske mekanismer - herunder et parlamentarisk flerpartisystem - og
retsstatsprincippet og sikrer overholdelse af menneskerettighederne. 2. Kommissionen og Tjenesten for
EU's Optræden Udadtil kontrollerer, at disse forudsætninger overholdes i hele
den periode, hvor Unionen yder makrofinansiel bistand. 3. Stk. 1 og 2 i denne artikel
anvendes i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/427/EU[13]. Artikel 3 1. Kommissionen aftaler efter
rådgivningsproceduren i artikel 7, stk. 2, klart definerede
økonomisk-politiske og finansielle betingelser med de ukrainske myndigheder,
der fokuserer på strukturreformer og sunde offentlige finanser, som Unionens makrofinansielle
bistand skal være underlagt, og disse betingelser fastlægges i et
aftalememorandum ("aftalememorandummet") indeholdende en tidsfrist
for opfyldelsen af disse betingelser. De økonomisk-politiske og finansielle
betingelser i aftalememorandummet skal være i overensstemmelse med de aftaler
eller overenskomster, der henvises til i artikel 1, stk. 3, herunder
de makroøkonomiske tilpasnings- og strukturreformprogrammer, som Ukraine
gennemfører med støtte fra IMF. 2. Betingelserne i stk. 1 har især
til formål at styrke effektiviteten, gennemsigtigheden og ansvarligheden i
systemerne for forvaltning af de offentlige finanser i Ukraine og for
anvendelsen af Unionens makrofinansielle bistand. Fremskridt med hensyn til
gensidig markedsåbning, udvikling af regelbaseret og fair handel samt andre
prioriteringer i sammenhæng med Unionens politik i forhold til tredjelande skal
også tages med i betragtning ved udformningen af de politiske foranstaltninger.
Kommissionen fører regelmæssigt kontrol med de fremskridt, der gøres i retning
af disse mål. 3. De detaljerede finansielle
betingelser for Unionens makrofinansielle bistand fastlægges i en låneaftale,
der indgås mellem Kommissionen og de ukrainske myndigheder. 4. Kommissionen kontrollerer med
regelmæssige mellemrum, om betingelserne i artikel 4, stk. 3, til
stadighed er opfyldt, herunder om Ukraines økonomiske politik er i
overensstemmelse med målene for Unionens makrofinansielle bistand. I den
forbindelse arbejder Kommissionen tæt sammen med IMF og Verdensbanken og, når
det er nødvendigt, med Europa-Parlamentet og Rådet. Artikel 4 1. Kommissionen stiller Unionens
makrofinansielle bistand til rådighed for Ukraine i tre lånerater under
iagttagelse af betingelserne i stk. 3. Raternes størrelse fastsættes i det
aftalememorandum, der henvises til i artikel 3. 2. Unionens makrofinansielle
bistand finansieres om nødvendigt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF,
Euratom) nr. 480/2009[14].
3. Kommissionen frigiver raterne
under forudsætning af, at alle følgende betingelser er opfyldt: (a)
forudsætningen i artikel 2 er opfyldt (b)
en kontinuerlig tilfredsstillende gennemførelse af
et politisk program, der omfatter stærke tilpasnings- og
strukturreformforanstaltninger støttet af en ikke-forebyggende
IMF-kreditaftale, samt (c)
gennemførelse af de økonomisk-politiske og
finansielle betingelser i aftalememorandummet inden for en bestemt tidsfrist. Anden rate udbetales ikke tidligere end tre
måneder efter frigivelsen af første rate. Tredje rate udbetales ikke tidligere
end tre måneder efter frigivelsen af anden rate. 4. Såfremt betingelserne i
stk. 3 ikke opfyldes, suspenderer eller annullerer Kommissionen
midlertidigt udbetalingen af Unionens makrofinansielle bistand. I sådanne
tilfælde underretter den Europa-Parlamentet og Rådet om årsagerne til denne
suspendering eller annullering. 5. Unionens makrofinansielle
bistand udbetales til Ukraines centralbank. Under iagttagelse af de
bestemmelser, der fastlægges i aftalememorandummet, herunder en bekræftelse af
det residuale budgetfinansieringsbehov, kan Unionens midler udbetales til det
ukrainske finansministerium som den endelige modtager. Artikel 5 1. Låntagnings- og
långivningstransaktioner i forbindelse med Unionens makrofinansielle bistand
gennemføres i euro med samme valørdato og må for Unionen ikke indebære nogen
ændring af løbetiden eller eventuelle valutakurs- eller renterisici eller nogen
anden kommerciel risiko. 2. Tillader omstændighederne
det, og anmoder Ukraine herom, kan Kommissionen træffe de nødvendige
foranstaltninger til at sikre, at der i lånebetingelserne indføjes en klausul
om førtidig tilbagebetaling, og at låntagningsbetingelserne indeholder en
tilsvarende klausul. 3. Tillader omstændighederne en
forbedring af rentesatsen på lånet, og anmoder Ukraine herom, kan Kommissionen
beslutte at refinansiere hele eller en del af sin oprindelige låntagning eller
omlægge de tilsvarende finansielle betingelser. Refinansierings- eller
omlægningstransaktioner gennemføres i overensstemmelse med stk. 1 og 4 og må
ikke resultere i en forlængelse af løbetiden for de pågældende lån eller i en
forhøjelse af restgælden på datoen for refinansieringen eller omlægningen. 4. Alle Unionens omkostninger,
som vedrører de låntagnings- og långivningstransaktioner, der er omfattet af
denne afgørelse, afholdes af Ukraine. 5. Kommissionen underretter
Europa-Parlamentet og Rådet om udviklingen i de transaktioner, der er omhandlet
i stk. 2 og 3. Artikel 6 1. Unionens makrofinansielle
bistand gennemføres i overensstemmelse med Europa‑Parlamentets og Rådets
forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012[15]
og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012[16]. 2. Gennemførelsen af Unionens
makrofinansielle bistand sker gennem direkte forvaltning. 3. Det aftalememorandum og den
låneaftale, der indgås med de ukrainske myndigheder, skal indeholde
bestemmelser, der (a)
sikrer, at Ukraine regelmæssigt kontrollerer, at
midler modtaget fra Unionens budget er blevet anvendt efter hensigten, træffer
passende foranstaltninger til at forebygge uregelmæssigheder og svig og i givet
fald tager retlige skridt til at opnå tilbagebetaling af eventuelt misbrugte
midler, der er udbetalt i henhold til denne afgørelse (b)
sikrer beskyttelse af Unionens finansielle
interesser og navnlig fastlægger specifikke foranstaltninger til at forebygge
og bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder, der kan påvirke
Unionens makrofinansielle bistand, jf. Rådets
forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95[17], Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96[18] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom)
nr. 883/2013[19] (c)
udtrykkeligt bemyndiger Kommissionen, herunder Det
Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, eller dens repræsentant til at
foretage kontrol og inspektion på stedet (d)
udtrykkeligt bemyndiger Kommissionen og
Revisionsretten til at foretage revision i og efter rådighedsperioden for
Unionens makrofinansielle bistand, herunder dokumentrevision og revision på
stedet, f.eks. operationelle vurderinger (e)
sikrer, at Unionen har ret til førtidig
tilbagebetaling af lånet, hvis det konstateres, at Ukraine i forbindelse med
forvaltningen af Unionens makrofinansielle bistand har været involveret i svig
eller korruption eller andre illegale aktiviteter, som skader Unionens
finansielle interesser. 4. I forbindelse med
gennemførelsen af Unionens makrofinansielle bistand overvåger Kommissionen ved
hjælp af operationelle vurderinger, om Ukraine råder over fornuftige
finansielle arrangementer, administrative procedurer samt interne og eksterne
kontrolmekanismer, der er relevante for denne bistand. Artikel 7 1. Kommissionen bistås af et
udvalg. Dette udvalg skal være et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr.
182/2011. 2. Når der henvises til dette
stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Artikel 8 1. Senest den 30. juni
hvert år forelægger Kommissionen en rapport for Europa‑Parlamentet og Rådet om
gennemførelsen af denne afgørelse i det foregående år, herunder en vurdering af
denne gennemførelse. I rapporten: (a)
gennemgås de fremskridt, der er gjort med hensyn
til gennemførelsen af Unionens makrofinansielle bistand (b)
vurderes Ukraines økonomiske situation og udsigter
samt fremskridt med at gennemføre de i artikel 3, stk. 1, omhandlede politiske
foranstaltninger (c)
redegøres der for forbindelsen mellem de
økonomisk-politiske betingelser, der er fastlagt i aftalememorandummet,
Ukraines aktuelle økonomiske og finanspolitiske resultater og Kommissionens
afgørelser om frigivelse af raterne af Unionens makrofinansielle bistand. 2. Senest to år efter udløbet af
den rådighedsperiode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 4,
forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en efterfølgende
evalueringsrapport, som vurderer resultaterne og effektiviteten af Unionens
afsluttede makrofinansielle bistand, og i hvilket omfang den har bidraget til
bistandens mål. Artikel 9 Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen
efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Europa-Parlamentets vegne På
Rådets vegne Formand Formand FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets
betegnelse Makrofinansiel
bistand til Ukraine 1.2. Berørt(e)
politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen[20]
Politikområde: Afsnit
01 – Økonomiske og finansielle anliggender Aktivitet: 03
– Internationale økonomiske og finansielle anliggender 1.3. Forslagets/initiativets
art X
Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning 1.4. Mål 1.4.1. Det eller de af
Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører "At fremme
velfærd uden for EU" De vigtigste
aktivitetsområder med relation til GD ECFIN er følgende: 1. Fremme af
gennemførelsen af den europæiske naboskabspolitik ved at udbygge den økonomiske
analyse og styrke den politiske dialog og rådslagning om de økonomiske aspekter
af handlingsplanerne. 2. Udvikling,
overvågning og gennemførelse af makrofinansiel bistand til partnerlande uden
for EU i samarbejde med de relevante internationale finansielle institutioner. 1.4.2. Specifikke mål
og berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikt mål nr.
1: "Tilvejebringelse af makrofinansiel bistand
til tredjelande med henblik på at løse deres betalingsbalancekriser og genskabe
holdbarheden i gælden over for udlandet" Berørte
ABM/ABB-aktiviteter: Internationale økonomiske og
finansielle relationer, global styring. 1.4.3. Forventede
resultater og virkninger Den foreslåede
bistand består af et EU-lån på op til 1,8 mia. EUR til Ukraine og har til
formål at bidrage til en mere holdbar betalingsbalancesituation. Bistanden vil
hjælpe landet med at overkomme de økonomiske og sociale vanskeligheder, det
befinder sig i som følge af den indenlandske og regionale uro. Den vil fremme
strukturreformer, som skal forøge en holdbar økonomisk vækst og forbedre
forvaltningen af de offentlige finanser. 1.4.4. Virknings- og
resultatindikatorer Myndighederne skal
regelmæssigt indberette en række indikatorer til Kommissionen og aflægge
detaljeret rapport om opfyldelsen af de aftalte politikbetingelser forud for
udbetalingen af bistanden. Kommissionens
tjenestegrene vil løbende overvåge den offentlige finansforvaltning efter den
operationelle vurdering af de finansielle kredsløb og administrative
procedurer, der er foretaget i Ukraine i 2014, i forbindelse med forberedelsen
af tidligere makrofinansielle bistandstransaktioner. EU's delegation i Ukraine
vil også foretage regelmæssige indberetninger om emner, der er relevante for
overvågningen af bistanden. Kommissionens tjenestegrene vil holde tæt kontakt
med IMF og Verdensbanken for at drage fordel af den indsigt, de har fået i
forbindelse med deres igangværende aktiviteter i Ukraine. Den foreslåede
lovgivningsmæssige afgørelse indeholder bestemmelser om en årlig rapport til
Rådet og Europa-Parlamentet, som skal omfatte en vurdering af gennemførelsen af
denne foranstaltning. Der vil blive udført en uafhængig efterfølgende
evaluering af bistanden inden for to år efter gennemførelsesperiodens udløb. 1.5. Forslagets/initiativets
begrundelse 1.5.1. Behov, der skal
opfyldes på kort eller lang sigt Udbetalingen af
bistanden er betinget af, at der opnås tilfredsstillende resultater ved
gennemførelsen af den fremtidige finansieringsaftale mellem Ukraine og IMF.
Desuden skal Kommissionen og de ukrainske myndigheder i et aftalememorandum nå
til enighed om specifikke politiske vilkår. 1.5.2. Merværdien ved
en indsats fra EU's side Ved at hjælpe
landet med at klare det økonomiske chok, der skyldes den indenlandske og
regionale uro, vil forslaget om makrofinansiel bistand bidrage til at fremme
makroøkonomisk stabilitet og økonomiske reformer i landet. Ved at supplere de
ressourcer, der er stillet til rådighed af de internationale finansielle
institutioner, EU og andre donorer, vil den bidrage til den samlede
effektivitet af den finansielle hjælpepakke, der er vedtaget af det
internationale donorsamfund i kølvandet på krisen. Det foreslåede
program vil også bidrage til at styrke regeringens reformbestræbelser.
Resultatet kan bl.a. nås ved at fastlægge passende betingelser for udbetalingen
af bistanden. Set i en større sammenhæng vil programmet desuden sende et signal
til de andre lande i regionen om, at EU i en tid med økonomiske vanskeligheder
er parat til at støtte lande, der er gået i gang med politiske reformer. 1.5.3. Erfaringer fra
lignende foranstaltninger Siden 2004 er der
gennemført i alt femten efterfølgende evalueringer af makrofinansielle
bistandsforanstaltninger. I disse evalueringer konkluderes det, at
makrofinansielle bistandsforanstaltninger reelt – om end nogle gange i
beskedent og indirekte omfang – bidrager til at forbedre den økonomiske
stilling over for udlandet og den makroøkonomiske stabilitet samt gennemføre
strukturreformer i modtagerlandet. I de fleste tilfælde havde den
makrofinansielle bistand en positiv indvirkning på modtagerlandets
betalingsbalance og bidrog til at lempe budgetmæssige begrænsninger. De
medførte også en lidt større økonomisk vækst. 1.5.4. Sammenhæng med
andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning EU er blandt
Ukraines største donorer. EU agter at stille gavebistand på
1,565 mia. EUR til rådighed i perioden 2014-2020 inden for rammerne
af det normale samarbejde til støtte for Ukraines politiske og økonomiske
reformer. Den vigtigste
merværdi ved makrofinansiel bistand i forhold til andre EU-instrumenter vil
være dens hurtige gennemførelse for at mindske Ukraines øjeblikkelige eksterne
finansieringspres og bidrage til at skabe en stabil makroøkonomisk ramme, bl.a.
ved at fremme en holdbar betalingsbalance og budgetsituation, samt en passende
ramme for strukturreformer. Den makrofinansielle bistand er ikke en fast
finansiel støtte og er heller ikke beregnet til at støtte den økonomiske og
sociale udvikling i modtagerlandene. Den makrofinansielle bistand skal ophøre,
så snart landets eksterne finansielle situation er blevet bragt tilbage på en bæredygtig
kurs. Den
makrofinansielle bistand er også beregnet til at supplere de internationale
finansielle institutioners interventioner, navnlig det tilpasnings- og
reformprogram, der støttes af IMF, og Verdensbankens udviklingspolitiske lån. 1.6. Varighed og
finansielle virkninger X Forslag/initiativ
af begrænset varighed X Forslag/initiativ gældende i to et halvt år fra aftalememorandummets
ikrafttræden, jf. afgørelsens artikel 1, stk. 4. X Finansielle virkninger fra 2015 til 2018 1.7. Påtænkt(e)
forvaltningsmetode(r)[21] X Direkte
central forvaltning ved Kommissionen 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser
om kontrol og rapportering Denne bistand
er af makroøkonomisk karakter, og den er udformet i overensstemmelse med det
IMF-støttede økonomiske program. Kommissionens overvågning
af foranstaltningen finder sted på grundlag af udviklingen i gennemførelsen af
IMF-arrangementet og de specifikke reformforanstaltninger, der skal fastlægges
i et aftalememorandum med de ukrainske myndigheder (jf. også punkt 1.4.4). 2.2. Forvaltnings-
og kontrolsystem 2.2.1. Konstaterede
risici Den foreslåede
makrofinansielle bistandstransaktion er forbundet med risici af
forvaltningsmæssig og politisk karakter. Der er risiko for,
at den makrofinansielle bistand, som ikke er øremærket til bestemte udgifter,
kan anvendes på svigagtig vis. Generelt set hænger denne risiko sammen med
faktorer som f.eks. kvaliteten af centralbankens og finansministeriets
forvaltningssystemer og tilstrækkeligheden af den interne og eksterne
revisionskapacitet. En anden vigtig
risiko beror på den økonomiske og politiske usikkerhed, der navnlig skyldes den
uprovokerede russiske krænkelse af Ukraines suverænitet og territoriale
integritet. Internt i landet er den største risiko den ustabilitet, der knytter
sig til den politiske og økonomiske reformproces. Den fulde gennemførelse af
stabiliserings- og reformforanstaltningerne, der støttes af det internationale
samfund, herunder den foreslåede makrofinansielle bistand, kan blive undermineret
af social utilfredshed, der potentielt kan føre til uroligheder. Endelig optræder
der risici hidrørende fra en mulig svækkelse af den europæiske og globale
økonomi. 2.2.2. Påtænkt(e)
kontrolmetode(r) Den
makrofinansielle bistand vil blive verificeret, kontrolleret og revideret på
Kommissionens ansvar af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og
af Den Europæiske Revisionsret. 2.2.3. Omkostninger og
fordele ved kontrollen og omfanget af sandsynlig misligholdelse Basisomkostningerne
for Kommissionen i forbindelse med verificerings- og kontrolmetoderne samt
omkostningerne forbundet med den operationelle analyse af finansielle og
administrative kredsløb, der foretages forud for foranstaltningen, er beskrevet
i tabel 3.2.1. Endvidere er der omkostninger for Den Europæiske Revisionsret og
ved mulige OLAF-interventioner. Den operationelle vurdering bidrager ikke kun
til at vurdere risici for misbrug af midlerne, men giver som en yderligere
fordel nyttige oplysninger om de nødvendige reformer inden for forvaltningen af
de offentlige finanser. Med hensyn til omfanget af sandsynlig misligholdelse
vurderes risikoen for misligholdelse (i form af manglende tilbagebetaling af
lånet eller misbrug af midlerne) at være lav på grundlag af de erfaringer, der
er gjort med instrumentet for makrofinansiel bistand siden dets indførelse. 2.3. Foranstaltninger
til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder For at mindske
risiciene for svigagtig anvendelse vil der blive truffet en række
foranstaltninger: For det første foretog
Kommissionens tjenestegrene med støtte fra de bemyndigede eksterne eksperter i
april 2014 en operationel analyse af de finansielle kredsløb og administrative
procedurer i Ukraines finansministerium og centralbank for at opfylde kravene i
finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.
Analysen omfattede områder som budgetforberedelser og -gennemførelse, offentlig
intern finanskontrol, intern og ekstern revision, offentlig indkøb,
likviditets- og gældsstyring samt centralbankens uafhængighed. Det blev
konkluderet, at der findes tilstrækkeligt effektive rammer for en forsvarlig
økonomisk forvaltning af den makrofinansielle bistand til, at EU kan yde
støtte. Bistanden vil endvidere blive indbetalt på en særlig konto i Ukraines
centralbank. For det andet
indeholder retsgrundlaget for forslaget om makrofinansiel bistand til Ukraine
en bestemmelse om foranstaltninger til forebyggelse af svig. Disse
foranstaltninger vil blive yderligere uddybet i aftalememorandummet og
låneaftalen, der indeholder en række bestemmelser om inspektion, forebyggelse
af svig, revisioner og inddrivelse af midler i tilfælde af svig eller
korruption. Efter planen vil der endvidere blive knyttet en række specifikke
politiske betingelser til bistanden, bl.a. inden for forvaltningen af de
offentlige finanser, med henblik på at tilvejebringe større effektivitet,
gennemsigtighed og ansvarlighed. Endelig vil
bistanden blive verificeret, kontrolleret og revideret på Kommissionens ansvar
af OLAF og af Den Europæiske Revisionsret. 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE
VIRKNINGER 3.1. Berørt(e)
udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle
ramme Eksisterende udgiftsposter i budgettet 01 03 02
Makrofinansiel bistand 01 03 06 Tilførsler
til Garantifonden I samme
rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige
finansielle ramme og budgetposterne. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftensart || Bidrag Nummer [Betegnelse…...….] || OB/IOB ([22]) || fra EFTAlande[23] || fra kandidatlande[24] || fra tredjelande || iht. finansforordningens artikel 18, stk. 1, litra aa) 4 || 01 03 02 Makrofinansiel bistand || OB || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ 4 || 01 03 06 Tilførsler til Garantifonden || IOB || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ 01 03 06 – Den Europæiske Unions sikkerhedsstillelse
for lån, som EU har optaget med henblik på makrofinansiel bistand til
tredjelande. Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande tilføres
midler i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009[25]. I overensstemmelse
med denne forordning skal lånene svare til 9 % ("målbeløbet") af
EU's samlede forpligtelser (hovedstol og skyldige, ikke-betalte renter) i
forbindelse med hver enkelt transaktion. Tilførselsbeløbet beregnes ved
begyndelsen af år "n" som differencen mellem målbeløbet og fondens
nettoaktiver ved udgangen af år "n-1". Dette tilførselsbeløb opføres
i år "n" i budgetudkastet for år "n+1" og indbetales i én
transaktion ved begyndelsen af år "n+1" fra budgetposten "Tilførsler
til Garantifonden" (01 03 06). Det betyder, at 9 % af det
udbetalte beløb (maks. 162 mio. EUR) vil blive taget med i betragtning i
målbeløbet ved udgangen af år "n-1" med henblik på beregningen af
tilførselsbeløbet til fonden. Den budgetpost ("p.m."), der
afspejler budgetgarantien for lånet, vil kun blive aktiveret, såfremt der rent
faktisk gøres brug af budgetgarantien. Det forventes, at der ikke vil blive
gjort brug af garantien. Nye budgetposter, som der er søgt om: ikke
relevant. 3,2. Anslåede
virkninger for udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af
de anslåede virkninger for udgifterne i mio. EUR (tre decimaler) || Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 4 || || || [Udgiftsområde: EU som global partner] || GD: <ECFIN> || || || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || I ALT || || Aktionsbevillinger || || || || || || || Budgetpost 01 03 06 Tilførsler til Garantifonden || Forpligtelser || (1a) || || || 108 || 545454 || 162 || || Betalinger || (2a) || || || 108 || 54 || 162 || || Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer (operationel vurdering og efterfølgende evaluering) || || || || || || || Budgetpost 01 03 02 || Forpligtelser || (3) || || 0,2 || || || 0,20 || || || Betalinger || (3a) || || || 0,2 || || 0,20 || || Bevillinger I ALT til GD ECFIN || Forpligtelser || =1+1a +3 || || 0,2 || 108 || 54 || 162,2 || || Betalinger || = 2+2a +3 || || || 108,2 || 54 || 162,2 || || Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || || 0,2 || 108 || 54 || 162,2 || || || Betalinger || (5) || || || 108,2 || 54 || 162,2 || Aktionsbevillinger, inkl. efterfølgende evaluering, I ALT || Forpligtelser || (4) || || 0,2 || 108 || 54 || 162,2 || Betalinger || (5) || || || 108,2 || 54 || 162,2 || Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || || || || || || Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 4 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || =4+ 6 || || 0,2 || 108 || 54 || 162,2 || Betalinger || =5+ 6 || || || 108,2 || 54 || 162,2 || Hvis flere udgiftsområder påvirkes af
forslaget/initiativet: i mio. EUR (tre decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 5 || "Administration" || || || || || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || I ALT Menneskelige ressourcer || || 0,660 || 0,396 || 0,132 || 1,188 Andre administrationsudgifter || || 0,022 || 0,016 || 0,016 || 0,054 I ALT GD ECFIN || Bevillinger || || 0,682 || 0,412 || 0,148 || 1,242 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) || || 0,682 || 0,412 || 0,148 || 1,242 i mio. EUR (tre decimaler) || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || I ALT Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || || 0,682 || 0,412 || 0,148 || 1,242 Betalinger || || 0,682 || 0,412 || 0,148 || 1,242 3.2.2. Anslåede
virkninger for aktionsbevillingerne ¨ Forslaget/initiativet
medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger
som anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler) Der angives mål og resultat ò || || || || || || || || || || || SPECIFIKT MÅL NR. 1[26] || || || || || || || || || || || || || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || || || Type || Nummer || Omkostninger || Nummer || Omkostninger || Nummer || Omkostninger || Nummer || Omkostninger || Nummer || Omkostninger || Samlet antal || Samlede omkostninger - Resultat 1 || Efterfølgende evaluering || || || || || 1 || 0,2 || || || || || 1 || 0,2 - Resultat 2 || Tilførsler til Garantifonden || || || || || 1 || 108 || 1 || 54 || || || 2 || 162 Subtotal for specifikt mål nr. 1 || || || || || 2 || 108,2 || 1 || 54 || || || 3 || 162,2 OMKOSTNINGER I ALT || || || || || 2 || 108,2 || 1 || 54 || || || 3 || 162,2 3.2.3. Anslåede
virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.3.1. Resumé ¨ Forslaget/initiativet
medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af
administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (tre
decimaler) || [27] || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || || || 0,660 || 0,396 || 0,132 || || || || 1,188 Andre administrationsudgifter (tjenesterejser) || || || 0,022 || 0,016 || 0,016 || || || || 0,054 Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || 0,682 || 0,412 || 0,148 || || || || 1,242 Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5[28] i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || || || || || || || || || Andre administrationsudgifter || || || || || || || || || Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || || I ALT || || || 0,682 || 0,412 || 0,148 || || || || 1,242 Administrationsbevillingerne
vil blive dækket ved hjælp af de bevillinger, som GD'et allerede har afsat til
aktionen, og/eller ved omfordeling inden for GD’et, eventuelt suppleret med
yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den
årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige
begrænsninger. 3.2.3.2. Anslået behov for menneskelige
ressourcer ¨ Forslaget/initiativet
medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige
ressourcer som anført herunder: Overslag angives i årsværk || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) || 01 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) || || || 5 || 3 || 1 || || || XX 01 01 02 (Delegationer) || || || || || || || || XX 01 05 01 (Indirekte forskning) || || || || || || || || 10 01 05 01 (Direkte forskning) || || || || || || || || Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter)[29] XX 01 02 01 (KA, V, UNE under den "samlede bevillingsramme") || || || || || || || || XX 01 02 02 (KA, V, UED, LA og UNE i delegationerne) || || || || || || || || XX 01 04 yy[30] || - i hovedsædet || || || || || || || || - i delegationer || || || || || || || || XX 01 05 02 (KA, V, UNE - indirekte forskning) || || || || || || || || 10 01 05 02 (KA, V, UNE – direkte forskning) || || || || || || || || Andre budgetposter (specificeres) || || || || || || || || I ALT || || || 5 || 3 || 1 || || || XX angiver det berørte
politikområde eller budgetafsnit. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som
generaldirektoratet allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i
generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som
tildeles det ansvarlige generaldirektoratet i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure
under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte || Direktør Dir. D: Overvåge og forvalte foranstaltningen, samarbejde med Rådet og Europa-Parlamentet med henblik på vedtagelse af afgørelsen og godkendelse af aftalememorandummet, forhandle med de ukrainske myndigheder om aftalememorandummet, gennemgå rapporter, lede kontrolbesøg og bedømme de fremskridt, der gøres med at overholde vilkårene. Kontorchef/vicekontorchef Dir. D: Bistå direktøren med forvaltningen af foranstaltningen, samarbejde med Rådet og Europa-Parlamentet med henblik på vedtagelse af afgørelsen og godkendelse af aftalememorandummet, forhandle med de ukrainske myndigheder om aftalememorandummet og låneaftalen (sammen med Dir. L), gennemgå rapporter og bedømme de fremskridt, der gøres med at overholde vilkårene. Økonomer, sektoren for makrofinansiel bistand (Dir. D): Forberede afgørelsen og aftalememorandummet, samarbejde med myndigheder og de internationale finansielle institutioner, aflægge kontrolbesøg, udarbejde rapporter fra Kommissionens tjenestegrene og varetage Kommissionens procedurer knyttet til forvaltning af bistanden, samarbejde med eksterne eksperter med henblik på den operationelle vurdering og den efterfølgende evaluering. Direktorat L (kontor L 4, L 5 og L 6 under tilsyn af direktøren): Forberede låneaftalen, føre forhandlinger herom med de ukrainske myndigheder og sørge for, at den godkendes i de ansvarlige tjenestegrene i Kommissionen og underskrives af begge parter. Følge op på låneaftalens ikrafttræden. Forberede Kommissionens afgørelser om låntagningstransaktioner, følge op på anmodninger om penge, udvælge banker, udarbejde og gennemføre finansieringstransaktioner og udbetale midlerne til Ukraine. Varetage administrative opgaver som opfølgning af tilbagebetalingen af lån. Udarbejde rapporter herom. Eksternt personale || Ikke relevant 3.2.4. Forenelighed med
indeværende flerårige finansielle ramme X Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige
finansielle ramme. 3.2.5. Tredjemands
bidrag til finansieringen X Forslaget/initiativet indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering
med tredjemand 3.3. Anslåede
virkninger for indtægterne X Forslaget/initiativet
har ingen finansielle virkninger for indtægterne. [1] I et forsøg på at få styr på det høje budgetunderskud
har myndighederne revideret budgettet to gange (i marts og juli). [2] Mellem januar og oktober styrtdykkede importen af varer
med 26,2 % i forholdet til året før, hvilket er langt over faldet i
eksporten på 10,8 %. [3] Nettoudstrømningen beløb sig til 4,8 mia. USD
mellem januar og oktober 2014. En af de vigtigste faktorer bag kapitalflugten
var, at de ikke-bosiddende trak deres indskud ud af bankerne. Der skete også
mindre udstrømninger af FDI og fra porteføljeinvesteringer. [4] EFT L 209 af 6.8.2002, s. 22-23. [5] EUT L 189 af 22.7.2010, s. 28. [6] EUT L 111 af 15.4.2014, s. 85. [7] EUT C […] af […], s. […]. [8] Europa-Parlamentets udtalelse af …..2012 og Rådets
afgørelse af…2012. [9] EFT L 209 af 6.8.2002, s. 22-23. [10] EUT L 189 af 22.7.2010, s. 28. [11] EUT L 111 af 15.4.2014, s. 85. [12] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011
af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan
medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af
gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13). [13] Rådets afgørelse 2010/427/EU af 26. juli 2010
om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere
(EUT L 201 af 3.8.2010, s. 30). [14] Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 af
25. maj 2009 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold
til tredjeland (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 10). [15] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom)
nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende
Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom)
nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1). [16] Kommissionens delegerede forordning (EU)
nr. 1268/2012 af 29. oktober 2012 om gennemførelsesbestemmelser til
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 om de
finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (EUT L 362 af
31.12.2012, s. 1). [17] Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18.
december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle
interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1). [18] Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af
11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet
med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle
interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996,
s. 2). [19] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom)
nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af
Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets
forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1). [20] ABM: Activity-Based Management (aktivitetsbaseret
forvaltning) – ABB: Activity Based Budgeting (aktivitetsbaseret budgetlægning). [21] Forklaringer vedrørende forvaltningsmetoder og
henvisninger til finansforordningen findes på webstedet BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [22] OB = opdelte bevillinger/IOB = ikke-opdelte bevillinger. [23] EFTA: Den Europæiske Frihandelssammenslutning. [24] Kandidatlande og, efter omstændighederne, potentielle
kandidatlande på Vestbalkan. [25] Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 af 25. maj
2009 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland (EUT
L 145 af 10.6.2009, s. 10). [26] Som beskrevet i punkt 1.4.2. 'Specifikke mål ...'. [27] År n er det år, hvor gennemførelsen af
forslaget/initiativet begynder. [28] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til
støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere
BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning. [29] KA: kontraktansatte, LA: lokalt ansatte, UNE:
udstationerede nationale eksperter, V: vikarer, UED = unge eksperter ved
delegationerne. [30] Delloft for eksternt personale under aktionsbevillingerne
(tidligere BA-poster).