EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0834
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL establishing a Programme for the Competitiveness of Enterprises and small and medium-sized enterprises (2014 - 2020)
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (2014-2020)
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (2014-2020)
/* KOM/2011/0834 endelig - 2011/0394 (COD) */
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (2014-2020) /* KOM/2011/0834 endelig - 2011/0394 (COD) */
BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET Begrundelse for forslaget Virksomheder, særligt små og mellemstore
virksomheder (SMV'er), er en vigtig bidragyder til vækst og beskæftigelse i
Unionen. Hvis Unionen skal nå sine 2020-mål om en intelligent, bæredygtig og
rummelig vækst, skal konkurrenceevnen i centrum. Mens Unionen har lovgivningsmæssige midler til
sin rådighed, herunder intelligent lovgivning og afbureaukratisering af
virksomheder i Unionen, kan visse markedssvigt håndteres effektivt vha.
offentlig støtte på EU-niveau. Det sker allerede. Rammeprogrammet for
konkurrenceevne og innovation yder finansiering af relevante tiltag. Behovet
for at fortsætte og udvikle en sådan finansiel støtte blev anerkendt i
Kommissionens meddelelse "Et budget for Europa 2020".[1] Nu har Kommissionen foreslået
et "program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er" (Programme
for the Competitiveness of Enterprises and SMEs (COSME)) med en samlet
bevilling på 2,5 mia. EUR for perioden 2014-2020. Generel baggrund Virksomhederne i Unionen står over for en
udfordring med at være konkurrencedygtige på globalt plan. De hæmmes dog af
markedssvigt, hvilket underminerer deres mulighed for at konkurrere med
modparter i andre dele af verden. Som følge deraf har EU's SMV'er en lavere
produktivitet hvad angår arbejdskraft og ressourcer og vokser langsommere end
deres modparter i f.eks. USA, og de er i mindre grad i stand til at tilpasse
sig de skiftende rammevilkår end større virksomheder i Europa. De
vanskeligheder, som SMV'erne står over for, forværres af den seneste økonomiske
og finansielle krise og de stigende priser på råvarer og ressourcer. Imens tiltag til at håndtere disse
markedssvigt primært er medlemsstaternes og regionernes ansvar, er der i visse
områder et tydeligt potentiale for tilførsel af EU-merværdi. F.eks. kan Unionen
hjælpe med at styrke det indre marked, bidrage til sammenhæng og konsistens i
nationale tiltag, opnå katalysatoreffekt ved udbredelse af bedste praksis eller
opnå stordriftsfordele. Ud over at sikre, at det indre marked fungerer uden
problemer, har EU en rolle i forhold til at forbedre erhvervsmiljøet for at
sikre stærke, diversificerede virksomheder i EU, og SMV'er, der er i stand til
at konkurrere globalt, samtidig med at man tilpasser sig en lavemissions- og
ressourceeffektiv økonomi. Dette program foreslås som et middel til at
håndtere vigtige markedssvigt, der begrænser virksomhedernes vækst, særligt SMV'er,
i Unionen. Hvad angår konkurrenceevne og iværksætteri er de vigtigste
udfordringer, som Unionens virksomheder står over for, følgende: –
Vanskeligheder med at opnå finansiering for
SMV'er, der kæmper med at dokumentere
kreditværdighed og har svært ved at få adgang til risikovillig kapital –
en svag iværksætterkultur – kun 45 % af Europas borgere ønsker at blive selvstændige
sammenlignet med 55 % i f.eks. USA –
et erhvervsmiljø, der ikke er gunstigt for
opstart og vækst, karakteriseret ved vedholdende
lovgivningsmæssig fragmentering og for meget bureaukrati –
begrænset kapacitet blandt SMV'erne til at
tilpasse sig en lavemissions-, klimavenlig,
energi- og ressourceeffektiv økonomi pga. begrænsede finansielle midler og
begrænset ekspertise –
begrænset kapacitet blandt SMV'erne til at
ekspandere til markeder uden for deres hjemland,
både i og uden for det indre marked. Disse vanskeligheder betyder, at der ikke
etableres nok virksomheder, og dem der etableres, er ofte ikke levedygtige
eller klarer sig dårligt hvad angår produktivitet og levedygtighed hos
nyetablerede virksomheder. På makroniveau ser vi en erosion af den europæiske
økonomis konkurrencefordel. På linje med Europa 2020-strategien er
programmet udviklet til at skabe rammer for, at de europæiske virksomheder kan
trives, og til at sikre, at SMV'erne er i stand til fuldt ud at drage fordel af
det indre markeds enorme potentiale samt at opfordre dem til at se videre end
det. Der er behov for en særlig indsats for at fremme udviklingen af SMV'er,
som er en stor kilde til økonomisk vækst og jobskabelse i EU og tegner sig for
mere end 67 % af jobbene i den private sektor og leverer mere end 58 %
af den samlede omsætning i EU. Der bør være særlig fokus på at forbedre
virksomhedernes konkurrenceevne i turismesektoren for at gennemføre EU's nye
kompetencer, som fastsat i Lissabontraktaten, idet denne sektor yder et væsentligt
bidrag til Unionens BNP og pga. den store andel af aktive SMV'er i denne
sektor. Formål med forslaget Programmet skal bidrage til opfyldelsen af
følgende generelle målsætninger: ·
At styrke konkurrenceevne og bæredygtighed for
Unionens virksomheder, herunder i turismesektoren ·
at opfordre til en iværksætterkultur og fremme
skabelse og vækst af SMV'er. Aktiviteter, der finansieres via programmet,
har til formål at: ·
Forbedre rammebetingelserne for konkurrenceevne
og bæredygtighed for EU's virksomheder, herunder i turismesektoren, ved at støtte sammenhæng og konsistens i gennemførslen samt veloplyst
politisk beslutningstagning på unionsniveau. Den økonomiske og
lovgivningsmæssige ramme kan forbedres vha. benchmarking, udveksling af bedste
praksis og initiativer på sektorniveau. Der vil blive udviklet politikker for
SMV'er og SMV'ers konkurrenceevne på linje med de fastlagte mål i lov om små
virksomheder og Europa 2020-strategien. Foranstaltninger på unionsniveau
omfatter øget anvendelse af "tænk småt først"-princippet i
beslutningstagningen i Unionen og medlemsstaterne, identificering og udveksling
af bedste praksis med henblik på at bidrage til gennemførelse af lov om små
virksomheder og hjælpe SMV'erne med at få mest muligt ud af potentialet i det
indre marked. Erhvervslivet, herunder produktion og tjenesteydelser, og uvalgte
sektorer, hvor der er en stor andel af SMV'er, vil blive styrket. ·
Fremme iværksætteri, herunder blandt særlige
målgrupper: Aktiviteter omfatter forenkling af
administrative procedurer, udvikling af iværksætterevner og -holdninger,
særligt blandt nye iværksættere, unge mennesker og kvinder, og en chance til
for iværksætterne. ·
Forbedre adgangen til finansiering for SMV'er i
form af egenkapital og lånefinansiering: Finansielle
instrumenter til vækst, herunder egenkapital- og låneplatforme, til at yde
egenkapitalfaciliteter og lånegarantier, som vil gøre det lettere for SMV'erne
at opnå finansiering. Først en egenkapitalfacilitet til investeringer i
vækstfasen, som vil yde tilbagebetalingspligtig egenkapitalfinansiering til
kommercielle formål, primært i form af risikovillig kapital til SMV'er. Dernæst
en lånefacilitet, der tilbyder direkte eller anden form for
risikodelingsordning med finansielle formidlere til dækning af lån. ·
Forbedre adgangen til markeder i EU og globalt: Vækstorienterede erhvervsstøttetjenester vil blive tilvejebragt via
Enterprise Europe-netværket til at fremme ekspansion, både i og uden for det
indre marked. Programmet vil også yde erhvervsstøtte til SMV'er på markeder
uden for Unionen. Der vil også blive ydet støtte til internationalt
branchesamarbejde, særligt med henblik på at mindske forskellene mellem de
lovgivningsmæssige og erhvervsmæssige rammer mellem EU og EU's primære
forretningspartnere. EU-merværdi Den yderligere merværdi på unionsniveau
afhænger af følgende fem hovedkilder: ·
Styrkelse af det indre marked ved at forhindre
markedsfragmentering på områder som risikovillig kapital, grænseoverskridende
låne- og kreditforøgelse samt internationale og organisatoriske begrænsninger,
der forhindrer SMV'erne i at drage fordel af de muligheder, som det indre
marked kan tilbyde. F.eks. vil det primære formål med finansielle instrumenter
være at forbedre adgangen til finansiering for SMV'er i et markedssegment, der
ikke er omfattet af medlemsstaternes tiltag, der er begrænset til investeringer
og støtte i hvert enkelt land. Fokus vil være på finansiering af ekspansion af
vækstorienterede virksomheder, der søger international ekspansion,
grænseoverskridende aktiviteter og udvikling af et grænseoverskridende
finansieringsmarked for SMV'er. Kun et program på unionsniveau kan klare den
opgave. ·
Anskueliggørelse og katalysatoreffekt ved spredning
af bedste praksis på brancheniveau eller politisk niveau. I det nuværende
program kan de bedste eksempler på fremme af iværksætteri og SMV'er på
nationalt, regionalt og lokalt plan udvælges til konkurrencen om den europæiske
iværksætterpris. Formålet med prisen er at belønne de bedste foranstaltninger
fra offentlige myndigheder, f.eks. inden for områderne forenkling og mindskelse
af administrative byrder. Hvert år konkurrerer omkring 400 projekter i
nationale konkurrencer og omkring 56 udvælges af deres egne lande til at
deltage i den europæiske konkurrence, hvor den europæiske jury udvælger seks
vindere. Ud af 250 nationalt nominerede har flere end 30 vundet en pris og
fungeret som reklamesøjle over hele Europa som et eksempel på bedste praksis.
Overførsel af kompetencer og viden på tværs af grænser bidrager til at udjævne
medlemsstaternes politikker, skaber nye samarbejder og mindsker forskellen
mellem de europæiske økonomier. De europæiske national- og
lokaladministrationer har mulighed for at præsentere deres initiativer på
SBA-konferencen, der hvert år arrangeres af Kommissionen og det land, der har
unionsformandskabet. Konferencen er blevet den primære begivenhed til fremme af
udveksling af god praksis i og uden for Unionen. F.eks. deltog der 340
deltagere fra EU-medlemsstater og 30 fra ikke-EU-medlemsstater. Der blev
præsenteret 28 eksempler på god praksis. Hvad angår finansielle instrumenter
giver Den Europæiske Investeringsfonds rolle mulighed for konstant udveksling
af bedste praksis på områder inden for både garantier og risikovillig kapital,
og katalysatoreffekten viser sig at være særlig stor hvad angår risikovillig
kapital. ·
Stordriftsfordele på områder, hvor det vil være
vanskeligt for de enkelte medlemsstater at nå op på den krævede kritiske masse.
F.eks. hvad angår støtte til udenlandske SMV'er skaber EU merværdi ved forening
af nationale indsatser og ved tjenester, der ville mangle kritisk masse, hvis
de blev ydet på nationalt niveau (f.eks. støtte til styrkelse af IPR-området).
Kinas IPR-helpdesk for SMV'er, der er finansieret i det nuværende program,
tilbyder rådgivning, som ellers vil være utilgængelig for SMV'er fra mindre
medlemsstater[2].
Derudover kan Unionens foranstaltninger bidrage til at undgå dobbeltarbejde,
fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og til koordinering med de relevante
ikke-medlemsstater. Hvad angår turisme er der en tydelig merværdi ved
initiativer på unionsniveau, særligt inden for følgende områder: Konsolidering
af vidensbasen ved hjælp af fælleseuropæiske analyser og undersøgelser til
bedre at forstå efterspørgsel og levering, uden hvilket der ikke ville blive
opnået datasammenligning og -konsistens på tværs af Unionen[3], udvikling af fælles,
tværnationale strategier for beskyttelse af Europa som et sted for høj kvalitet
og bæredygtige turistdestinationer[4],
identifikation af bedste praksis, der kan være til gavn for særlige sektorer,
såsom maritim turisme og kystturisme, samt udvidelse af turistsæsonen, hvilket
bedre kan opnås ved udveksling mellem de forskellige medlemsstater end af hvert
enkelt land hver for sig. ·
Sammenhæng og konsistens i nationale tiltag ved
udveksling af bedste praksis på europæisk niveau og benchmarking. Et af de
bedste eksempler på succes med benchmarking-øvelser, der finansieres i det
nuværende program, er tiltaget vedrørende forenkling af opstartsprocedurer.
Siden 2008 er situationen og fremskridtet blevet overvåget land for land og år
for år hvad angår tre forhold, der vedrører forenkling (i hvilken forbindelse
Konkurrenceevnerådet bevilgede en benchmarking-øvelse): Gennemsnitstid,
administrative omkostninger og procedurer for at starte et selskab med
begrænset hæftelse. Tiltaget bestod af halvårlige møder blandt eksperter ("netværket
af nationale opstartskoordinatorer") udpeget af medlemsstaterne. Formålet
var at udvikle en metode for tiltag, overvåge fremskridtet og støtte dette
fremskridt med udveksling af god praksis og information. Siden 2002 er
registreringstiden faldet med 70 % og omkostningerne er mere end halveret.
Efter succesen med dette tiltag er målene blevet vurderet ved gennemgangen af
lov om små virksomheder i februar 2011. ·
Den unikke ekspertise opnået af EU-institutionerne:
–
Dette omfatter EU's finansielle institutioner, Den
Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Investeringsfond (EIF),
hvis erfaring med udvikling og gennemførelse af SMV-venlige finansieringsordninger
er enestående. Den erfaring, som EIF har indsamlet i løbet af mere end 10 år,
udgør et unikt, værdifuldt aktiv. Siden 2007 har EIF fungeret som investor i 19
risikokapitalfonde støttet af rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation,
ofte med en central funktion, og har foretaget en samlet investering på mere
end 1,4 mia. EUR i vækstorienterede SMV'er. Hvad angår historisk performance er
98 % af de investerede penge i den første generation af EU-risikovillig
kapital (ETF-iværksætterfaciliteten under vækst- og beskæftigelsesinitiativet
fra 1998-2000) allerede, eller burde være, tilbagebetalt fra modtagerne,
herunder Skype (voice-over IP-telefoni), Vertaris (papirgenbrug) og Solaire
Direct (photovoltaiske anlæg). –
Enterprise Europe-netværket har opnået tydelige resultater ved at have fokus på fremme af
internationalisering af SMV'er (i og uden for det indre marked) ved
tilvejebringelse af information om unionsforhold samt muligheden for at påvirke
beslutningsprocessen. Netværkets rolle er særlig vigtigt i forhold til at
overvinde uoverensstemmelser i informationer, som SMV'er støder på, og
mindskelse af transaktionsomkostninger forbundet med grænseoverskridende
aktiviteter. Værdien af Enterprise Europe-netværket består af de fælles metoder,
værktøjer og redskaber, der anvendes af de kvalificerede tjenesteleverandører
og (med-) finansieres af deres regionale/nationale myndigheder. Sammenhæng med øvrige politikker og
programmer Det er afgørende, at der tages hensyn til SMV'ernes
konkrete interesser og forhold ved udviklingen af alle Unionens politikker og
finansieringsprogrammer. Den fremtidige finansielle ramme vil blive udviklet
til at gøre det nemmere for små virksomheder at deltagelse i
finansieringsprogrammer ved at forenkle reglerne, reducere
deltageromkostningerne, fremskynde procedurerne vedrørende prisuddeling og
levere en one-stop-shop for at gøre det lettere for modtagere af finansiering
fra Unionen. Grundet vigtigheden i forhold til opnåelse af
Europa 2020-målene nævnes forbedring af erhvervsmiljøet for SMV'erne i seks ud
af syv Europa 2020-flagskibsinitiativer: En industripolitik for en globaliseret
verden, innovation i EU, unge på vej, en digital dagsorden for Europa, et
ressourceeffektivt Europa, en dagsorden for nye kvalifikationer og nye job.
Særlig vigtigt for ordningen er flagskibsinitiativet "en industripolitik
for en globaliseret verden", der omfatter en ny strategisk tilgang med
fokus på den europæiske konkurrenceevne samt skabelse og vækst blandt små og
mellemstore virksomheder og fremme af en iværksætterkultur. Det
foreslåede nye program vil også udgøre et værktøj, der kan bruges i forhold til
andre politikker. Enterprise Europe-netværket er en metode til at skabe
forbindelse til andre programmer og initiativer hvad angår spredning af
oplysninger oppefra og nedefter, promovering deraf samt indsamling af feedback
fra interessenter nedefra og op. Det vil fortsat tilvejebringe information og
yde rådgivning og støtte til SMV'erne om miljøprogrammer og efterlevelse.
Synergier med andre programmer vil blive øget. F.eks. vil de
garantiaktiviteter, der foreslås i det nye program, finde sted sammen med
garantiaktiviteter finansieret af Unionens strukturfonde og den europæiske
mikrofinansieringsfacilitet, Progress. Instrumenter der vedrører risikovillig
kapital vil komplementere de instrumenter, der stilles til rådighed under
Horizon 2020 – det nye rammeprogram for forskning og innovation. Programmet vil
også undgå overlap med andre programmer, særligt inden for områderne fremme af iværksætteri
og kompetencer. Komplementariteten af det nye program med det foreslåede
partnerskabsinstrument vil også blive nøje overvejet. Det vil være afgørende,
at Unionens eksterne tiltag komplementerer den eksterne dimension af den
interne dagsorden med sikring af bæredygtig vækst og job i Europa. Forvaltning af programmet Som meddelt i Kommissionens meddelelse "et
budget for Europa 2020"[5]
vil forvaltningen i stor grad blive outsourcet. –
De finansielle instrumenter vil blive varetaget af
Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen på vegne af Kommissionen. –
Øvrige tiltag vil blive varetaget af et
forvaltningsorgan, hvilket bygger på den positive erfaring[6] med forvaltningsorganet for
konkurrenceevne og innovation i den nuværende flerårlige finansielle ramme. Der
vil blive udarbejdet en cost-benefit-analyse. Outsourcing under rammeprogrammet for
konkurrenceevne og innovation har vist sig at være en særlig succes hvad angår
forenkling, idet forvaltningsorganet for konkurrenceevne og innovation, grundet
sin specialisering, har strømlinet og udviklet procedurer, der er tilpasset SMV'er.
SMV-relaterede dele af øvrige, fremtidige
ressourcetildelingsprogrammer kan evt. også lægges ud til forvaltningsorganet
for konkurrenceevne og innovation. Dette kan omfatte dele af Horizon 2020,
hvilket vil gøre organet til en one-stop-shop for SMV'er, der ønsker at blive
en del af Unionens finansieringsprogrammer. Brugen af ét forvaltningsorgan vil
også medføre en strømlinet brug af it-værktøjer og elektroniske portaler og
bidrager derved yderligere til at gøre det lettere for SMV'erne. Forenkling Det er en prioritet for Kommissionen i dette
program, som i andre programmer inden for den flerårige finansielle ramme, at
forenkle reguleringsrammerne og lette adgangen til midler for virksomheder i
EU, særligt SMV'erne, i videst muligt omfang. Denne tilgang anvendes i
programmet for konkurrenceevne og SMV'er (COSME) ved alene at basere den på
reglerne i finansforordningen, uden afvigelser. Dette medfører enkle,
sammenhængende og standardiserede administrative procedurer for virksomheder
til at opnå adgang til midler. Revisionen af finansforordningen vil hjælpe
med til at gøre det lettere for små virksomheder at blive en del af
finansieringsprogrammerne, f.eks. ved at forenkle reglerne, reducere
deltageromkostningerne, fremskynde procedurerne vedrørende prisuddeling og
levere en one-stop shop, der gør det lettere at opnå adgang til unionsmidler.
Der foreslås et nyt system med bevillinger af engangsbeløb. Disse tiltag opfylder de behov, som
interessenterne har givet udtryk for i den offentlige høring om det fremtidige
rammeprogram for konkurrenceevne og innovation: ·
Forenkling af administrative procedurer og
procedurerne hos Enterprise Europe-netværket vha. forenkling af forberedelsen
af forslag ·
øget brug af engangsbetalinger, enhedssatser ·
fjernelse af kravet om navngivning af medarbejdere,
der er ansat på et projekt ·
forenkling af administrative dokumenter, der skal
indgives i forbindelse med kontrakter ·
fjernelse af kravet om, at private modtagere skal
fremlægge bankgarantier. Programmet vil som reaktion på disse forslag
gøre maksimal brug af den nye finansforordning og lægge vægt på at forenkle
rapporteringskravene yderligere, hvilket vil omfatte en mere omfattende brug af
online-rapportering. Derudover vil reglerne om deltagelse og berettigelse i
alle fremtidige Unionens finansieringsprogrammer i videst muligt omfang blive
tilpasset for at gøre det lettere for SMV'erne at opnå adgang til finansiering. Finansielle instrumenter som sådan er enkle at
anvende for virksomhederne, idet de henvender sig til deres bank eller
risikokapitalfond med en generel anmodning om finansiering og ikke med et
projektforslag om tildeling af finansiering. Hvad angår finansielle
instrumenter, der skal implementeres af Den Europæiske Investeringsfond (EIF)
eller andre relevante finansielle institutioner, vil Kommissionens forslag
vedrørende egenkapital- og låneplatforme og den reviderede finansforordning
regulere de administrative krav til de finansielle instrumenter. Reglerne vil
blive forenklet i videst muligt omfang for at opnå en balance mellem
rapporteringsforpligtelser for formidlere og modtagere på den ene side og sund
finansiel ledelse, herunder revisionskrav, på den anden. Derudover vil de forenklede procedurer, som
forvaltningsorganet for konkurrenceevne og innovation har udviklet, blive
anvendt af Kommissionen til tilsvarende projekter. Bedste praksis-erfaringer
vil blive dele, f.eks. hvad angår forenklinger indført af organet i aftaler om
tilskud, kontrakter og procedurer. Yderligere forenkling kan omfatte mere
fleksible metoder til gennemførelse af aftaler om tilskud for at undgå, at der
opstår et behov for at foretage ændringer på et senere tidspunkt. RESULTATER AF KONSEKVENSANALYSER OG HØRINGER AF INTERESSENTER Høring af interesserede parter Rammeprogrammet for konkurrenceevne og
innovation løber indtil den 31. december 2013. I forbindelse med
konsekvensanalyseprocessen vedrørende et efterfølgende program har Kommissionen
arrangeret en offentlig høring målrettet et bredt publikum, herunder offentlige
og private virksomheder og enkeltpersoner, der består af fire trin: –
En online-undersøgelse (herunder en særlig
undersøgelse vedrørende finansielle instrumenter)[7], der fandt sted mellem den 8.
november 2010 og den 11. februar 2011 –
en offentlig høring den 25. januar 2011 –
møder med repræsentanter fra medlemsstaterne i komitéen
for programmet for iværksætteri og innovation og et fællesmøde blandt komitéerne
for rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation –
et møde afholdt af den strategisk rådgivende gruppe
for rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation den 2. februar 2011. Høringen bekræftede, at mange dele af det
nuværende program fungerer godt, og at der er bred opbakning til at opretholde
et unionsprogram til at støtte SMV'er og skabe et attraktivt erhvervsmiljø.
Forhold vedrørende SMV'ers adgang til finansiering blev ligeledes drøftet på
møder i finansieringsforummet for SMV'er, der blev afholdt i september 2010 og
marts 2011. Evaluering af det nuværende program I det nuværende program foretages der
evalueringer af både de enkelte programmer og af rammeprogrammet. De fleste
tiltag i det foreslåede program er en fortsættelse af tiltag i programmet for
iværksætteri og innovation under rammeprogrammet for konkurrenceevne og
innovation. De primære resultater af evalueringerne af
programmet for iværksætteri og innovation er anført nedenfor. Foreløbig evaluering Den foreløbige evaluering af programmet for
iværksætteri og innovation[8]
omfattede en vurdering af de første resultater af programmet for iværksætteri
og innovation med fokus på oprettelsen af Enterprise Europe-netværket og
betydningen af de finansielle instrumenter, der finansieres under programmet
for iværksætteri og innovation og det forudgående program. Evalueringen
bekræfter, at programmet for iværksætteri og innovation har taget fat på de
vigtigste forhindringer og begrænsninger, som de europæiske SMV'er står over
for, såsom lovgivningsmæssige og administrative byrder og begrænset adgang til
finansiering. De finansielle instrumenter, der støttes af programmet for
iværksætteri og innovation, er nødvendige pga. markedssvigt, og imødekommer de
finansieringsbegrænsninger, som SMV'er i hele Unionen står over for i opstarts-
og vækstfasen. De finansielle instrumenter i programmet for iværksætteri og
innovation blev set som en innovativ tilgang til at imødekomme markedssvigt ved
finansiering af SMV'er. Anbefalinger til fremtidige forbedringer
omfattede: ·
Udvikling af standardindikatorer for overvågning med
henblik på at registrere og rapportere fremskridt i programmet ·
Forbedring af Enterprise Europe-netværkets
feedbackfunktion ·
Forenkling af strukturen i programmet for
iværksætteri og innovation med henblik på at øge sammenhængen mellem
individuelle tiltag og globale formål i programmet for iværksætteri og
innovation. Endelig evaluering I den endelige evaluering[9] af programmet for iværksætteri
og innovation blev programmets relevans, styrke, effektivitet, information og
bevidsthed, nytte og bæredygtighed vurderet, med særlig fokus på programmets
hovedkomponenter: Finansielle instrumenter, Enterprise Europe-netværket og
innovation. Evalueringen førte til omfattende høringer af interessenter og
modtagere via undersøgelser og interviews. Resultaterne af evalueringen har været
opmuntrende. Programmet for iværksætteri og innovation blev anset for at være
på rette spor i forhold til at opnå de forventede resultater, tage fat på de
behov, problemer og områder, det var udviklet til, og at gøre det på en særlig
effektiv måde på europæisk niveau. Programmets målsætninger blev anset for at
være særdeles relevante for virksomhedernes behov og er på linje med Europa
2020-målene. Programmet blev anset for at være udbytterigt for slutbrugerne, i
særdeleshed SMV'erne, på en effektiv måde. Tiltagene i programmet for
iværksætteri og innovation, i særdeleshed de finansielle instrumenter, blev
anset for på en effektiv måde at have skabt vilkår for reel efterprøvning i
markedet. Der blev udarbejdet følgende anbefalinger om,
hvordan man yderligere kan forbedre gennemførslen af programmet for
iværksætteri og innovation: ·
Udvikling af en systematisk forvaltningsproces til
at forfølge tværgående målsætninger inden for programmet og skabe forbindelse
mellem overordnede målsætninger og enkeltvise finansierede handlinger og tiltag ·
At gøre forbindelsen til andre elementer i
virksomhedspolitikken mere eksplicit, f.eks. med henvisninger til
prioriteringerne i lov om små virksomheder eller relevante flagskibsinitiativer
i Europa 2020-strategien ·
Udvikling af overvågningssystemet og indikatorer,
som er et værdifuldt bidrag til vurdering af programmets performance, men
samtidig har behov for finjusteringer. Der er allerede øget fokus på tiltag
vedrørende performance og performanceindikatorer i det nuværende program, og
dette vil få en fremtrædende placering i det nye program. Sidstnævnte vil tage
ovennævnte anbefalinger i betragtning, særligt ved at styrke programmets
interventionslogik og i højere grad forbinde den med Unionens strategiske prioriteter.
Konsekvensanalyse Der blev udarbejdet en konsekvensanalyse, der
omfatter programmets instrumenter, og den ledsager dette forslag fra
Kommissionen. Konsekvensanalysen indeholdt en vurdering af fire muligheder: –
Mulighed 1, Business-as-Usual, ville dække de samme
konkurrenceevnemæssige og SMV-relaterede elementer, som programmet for
iværksætteri og innovation forventes at dække i 2013. –
Mulighed 2 ville lade alle nuværende finansielle
foranstaltninger ophøre. –
Mulighed 3b ville bevare det nuværende formål med
foranstaltningen med en balanceret budgetudvidelse. –
Mulighed 3c ville betyde en målrettet
budgetudvidelse med en finansiel støtte, der er begrænset til de finansielle
instrumenter og Enterprise Europe-netværket. Konsekvensanalysen har konkluderet, at moderate
budgetudvidelser er det foretrukne valg, idet det vil medføre en balanceret
tilgang for så vidt angår støtte af effektivitetsforbedringer, kritisk masse,
sammenhæng og effektivitet og håndtering af markeds- og lovgivningsmæssige
fejl. Efter henstilling fra Udvalget for
Konsekvensanalyse blev rapporten forbedret som følger: –
Evalueringsresultater og interessenternes
synspunkter blev yderligere specificeret i teksten –
De sociale påvirkninger blev vurderet i større
omfang –
Politikkens sammenhæng og sammenhæng med øvrige
EU-programmer blev yderligere vurderet og redegjort for i rapporten. FORSLAGETS JURIDISKE INDHOLD Juridisk grundlag Forslaget er baseret på artikel 173 og artikel
195 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Det indeholder følgende bestemmelser: –
Artikel 1 omhandler indførelsen af programmet –
Artikel 2 definerer de overordnede målsætninger og
artikel 3 de konkrete målsætninger –
Artikel 4 beskriver programmets budget –
Artikel 5 vedrører tredjelandes deltagelse –
Artikel 6, 7, 8 og 9 beskriver programmets
indsatsområder –
Artikel 10 definerer det årlige arbejdsprogram til
gennemførelse –
Artikel 11 definerer formålet med de støttetiltag,
som Kommissionen påtager sig –
Artikel 12 beskriver reglerne for overvågning og
evaluering –
Artikel 13 beskriver typer af finansiel bistand –
Artikel 14 indeholder information om gennemførsel
af de finansielle instrumenter –
Artikel 15 beskriver reglerne for beskyttelse af EU's
finansielle interesser –
Artikel 16 indeholder regler for komitéen –
Artikel 17, 18 og 19 beskriver delegerede
retsakter, brug af delegerede beføjelser og regler vedrørende hasteprocedure –
Artikel 20 fastsætter forordningens ikrafttrædelse. Subsidiaritets- og
proportionalitetsprincipperne Den foreslåede EU-foranstaltning er på linje
med Lissabontraktaten, idet den særligt vil være rettet mod politiske svigt,
såsom mangel på koordinering og effektiv netværkeri og markedssvigt, såsom
informationsassymetrier, der kun kan håndteres på EU-niveau. Det anses for
meget værdifuldt at indføre en koordineret og konsolideret politik til at
bringe de vigtigste interessenter sammen, dele viden, idéer og bekymringer og
til at hjælpe med at øge bevidstheden hos og på tværs af myndigheder og i det
bredere samfund. Ingen af de foranstaltninger, der overvejes i
det fremtidige program, opfordrer til tiltag på EU-niveau til erstatning af
nationale initiativer, eller bindende beslutninger på EU-niveau. EU's
intervention har til formål at få de nationale tiltag til at fungere bedre ved
at give dem en EU-dimension, ved bedre koordinering og fjernelse af
grænseoverskridende forhindringer for samarbejde, enten blandt private aktører
eller offentlige myndigheder. Der opfordres til samarbejde blandt nationale og
regionale aktører og strukturer ved hjælp af "horisontal" i stedet for
"central" centralisering. EU's foranstaltninger skal være proportionale,
eller sagt med andre ord: Formålet skal berettige indsatsen og midlerne fuldt
ud. I den henseende, og i betragtning af de udfordringer, som EU's økonomi står
over for, forventes størrelsen og omfanget af EU's foranstaltninger at få en
positiv indflydelse på tværs af Europa i form af tilstrømning og
multiplikation. Grundet budgetmæssige begrænsninger er de foreslåede
foranstaltninger på EU-niveau nøje udvalgt med henblik på at dokumentere
EU-merværdi. På baggrund af ovennævnte analyse kan det
konkluderes, at den foreslåede intervention på EU-niveau om at fremme
iværksætteri og konkurrenceevne er fuldt ud berettiget, særligt under
hensyntagen til behovene blandt de små og mellemstore virksomheder. VIRKNINGER FOR BUDGETTET Finansieringsrammen for gennemførelse af
programmet i fra den perioden 1. januar 2014 til den 31. december 2020 er på
2,522 mia. EUR[10]. 2011/0394 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om et program for virksomheders
konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (2014-2020) (Tekst af relevans for EØS) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN
EUROPÆISKE UNION HAR – under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde, særligt artikel 173 og 195, under henvisning til forslaget fra
Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til
lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det
Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra
Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)
Kommissionen vedtog Meddelelse fra Kommissionen – "Europa
2020 – en strategi for en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst"[11] i marts 2010 ("Europa
2020-strategien") Meddelelsen blev godkendt af Det Europæiske Råd i juni
2010. Europa 2020-strategien er en reaktion på den økonomiske krise og har til
hensigt at forberede Europa på det næste årti. Den indeholder fem ambitiøse mål
for klima og energi, beskæftigelse, innovation, uddannelse og social inklusion,
der skal nås inden 2020, og identificerer fem drivkræfter for vækst, der har
til formål at gøre Europa mere dynamisk og konkurrencedygtigt. Den understreger
også vigtigheden af at styrke den europæiske økonomis vækst og samtidig levere
høje niveauer for beskæftigelse, en ressourceeffektiv CO2-fattig økonomi og
social samhørighed. (2)
Med henblik på at sikre, at virksomhederne spiller
en central rolle i at levere økonomisk vækst i Europa, har Kommissionen
vedtaget en meddelelse med titlen "En integreret industripolitik for
globaliseret verden, med konkurrenceevne og bæredygtighed i centrum"[12] i oktober 2010, der blev
godkendt af Det Europæiske Råd i konklusionerne af december 2010. Dette er et
flagskibsinitiativ i Europa 2020-strategien. Meddelelsen fastlægger en
strategi, der har til hensigt at booste væksten og jobs ved at opretholde og
støtte en stærk, diversificeret og konkurrencedygtig industribase i Europa,
særligt ved at forbedre rammebetingelserne for virksomhederne samt ved at
styrke adskillige aspekter af det indre marked, herunder serviceerhvervene. (3)
I juni 2008 vedtog Kommissionen meddelelsen "Tænk
småt først – en lov om små virksomheder for Europa"[13], der blev godkendt af Det
Europæiske Råd i december 2008. Loven om små virksomheder omfatter en
omfattende politisk ramme for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), fremmer
iværksætteri og forankrer princippet om "Tænk småt først" i love og
politikker med henblik på at styrke SMV'ernes konkurrenceevne. Loven om små
virksomheder fastlægger 10 principper og omfatter politikker og retlige
foranstaltninger med henblik på at fremme SMV'ernes vækstpotentiale og skabe
jobs. Gennemførelsen af loven om små virksomheder bidrager til at opnå
målsætningerne i Europa 2020-strategien. Der er allerede fastlagt adskillige
tiltag for SMV'er i flagskibsinitiativet. (4)
Kommissionens meddelelse benævnt "Gennemgang
af lov om små virksomheder for Europa"[14]
af februar 2011, der blev godkendt af Konkurrenceevnerådet i maj 2011, gør
status over gennemførelsen af loven om små virksomheder og vurderer behovet hos
SMV'er i det nuværende økonomiske miljø, hvor de i stigende grad finder det
svært at opnå finansiering og adgang til markederne. Denne redegørelse
indeholder et overblik over de fremskridt, der er nået i de første to år med
loven om små virksomheder og fastlægger nye tiltag som reaktion på
udfordringer, der følger af den økonomiske krise, som interessenterne har givet
meddelelse om, og foreslår metoder til at forbedre optagelsen og gennemførelsen
af loven om små virksomheder med en tydelig rolle for interessenter og
forretningsorganisationer i forreste linje. (5)
Mens forslaget til en forordning fra Rådet
fastsætter den flerårlige, finansielle ramme for årene 2014-2020[15], der blev vedtaget den 29.
juni 2011, fastsætter Kommissionen en pakke med retlige forslag og dokumenter
for EU's budget i perioden 2014-2020. Den flerårlige finansielle ramme
beskriver, hvordan man opnår de politiske mål om øget vækst og flere job i
Europa, en lavemissions- og mere miljøbevidst økonomi, og et mere
internationalt fremtrædende Europa. (6)
Med henblik på at bidrage til øget konkurrenceevne
og bæredygtighed blandt EU's virksomheder, særligt SMV'erne, bør der ske fremme
af videnssamfundet og udvikling baseret på balanceret økonomisk vækst og
oprettelse af et program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (i det
følgende kaldet "programmet"). (7)
Kommissionen har forpligtet sig til at mainstreame
klimatiltagene i Unionens investeringsprogram og allokere mindst 20 % af
Unionens budget til klimarelaterede målsætninger. Det er vigtigt at sikre, at
bekæmpelse af klimaændringer samt tilpasning og risikoforebyggelse fremmes ved
udarbejdelsen, udførelsen og gennemførelse af programmet. Foranstaltninger, der
er omfattet af denne forordning, bør bidrage til at fremme overgangen til en
økonomi og et samfund, der er klimarobust og CO2-fattig. (8)
EU's politik for konkurrenceevne har til hensigt at
gøre noget ved de institutionelle og politiske ordninger, der skaber vilkår
for, at virksomhederne kan vokse på en bæredygtig måde. Forbedret produktivitet
er den primære kilde til vækst i bæredygtig indtægt, hvilket til gengæld
bidrager til forbedret levestandard. Konkurrenceevne afhænger også af
virksomhedernes evne til fuldt ud at udnytte mulighederne som f.eks. EU's indre
marked. Dette er særlig vigtigt for SMV'er, der repræsenterer 99 % af
virksomhederne i EU, to ud af tre eksisterende job i den private sektor og 80 %
af nye jobs og bidrager med mere end halvdelen af den samlede merværdi skabt af
virksomheder i EU. SMV'er er en drivkraft for økonomisk vækst,
beskæftigelse og social integration. (9)
Konkurrenceevne er i de seneste år kommet i fokus i
EU's udformning af politikker pga. markedet, politikken og institutionelle svigt,
der underminerer konkurrenceevnen blandt EU's virksomheder, særligt SMV'erne. (10)
Programmet bør derfor omfatte markedssvigt, der
påvirker EU's økonomis konkurrenceevne på globalt plan, primært grundet
forhold, der underminerer virksomhedernes mulighed for at konkurrere med
modparter i andre dele af verden. (11)
Programmet bør særligt omfatte SMV'er, som
defineret i Kommissionens anbefaling nr. 2003/361/EF af 6. maj 2002 vedrørende
definition af mikro-, små og mellemstore virksomheder.[16] Der bør være særlig fokus på
mikrovirksomheder, virksomheder der beskæftiger sig med håndværk og sociale
virksomheder. Der bør ligeledes være fokus på de særlige karakteristika og krav
blandt unge iværksættere, nye og potentielle iværksættere og kvindelige
iværksættere samt særlige målgrupper som migranter og iværksættere, der
tilhører socialt dårligt stillede eller sårbare grupper, såsom personer med
handicap. Programmet bør også opfordre ældre borgere til at blive og forblive
iværksættere og fremme muligheden for, at iværksættere får en chance til. (12)
Mange af EU's problemer vedrørende konkurrenceevne
omfatter SMV'ernes problemer med at opnå adgang til finansiering, fordi de
kæmper med at dokumentere deres kreditværdighed og har problemer med at få
adgang til risikovillig kapital. Dette har en negativ betydning for antallet og
kvaliteten af nye virksomheder og virksomhedernes vækst. EU-merværdien af de
foreslåede finansielle instrumenter er bl.a. en styrkelse af det indre marked
for risikovillig kapital og udvikling af et fælles europæisk
finansieringsmarked for SMV'er. Unionens foranstaltninger bør supplere
medlemsstaternes brug af finansielle instrumenter til SMV'er. De enheder, der
er blevet betroet at gennemføre af foranstaltningerne, bør sikre
komplementaritet og undgå dobbeltfinansiering. (13)
Enterprise Europe-netværket har tilført værdi til
europæiske SMV'er som en one-stop-shop for erhvervsstøtte ved at hjælpe
virksomheder med at forbedre deres konkurrenceevne og udforske
forretningsmuligheder i og uden for det indre marked. Strømlining af metoder og
arbejdsmetoder og bestemmelser i en europæisk dimension til
erhvervsstøttetjenester kan alene opnås på unionsniveau. Særligt har netværket
hjulpet SMV'er med at finde samarbejds- eller teknologioverførselspartnere,
rådgivning vedrørende finansieringskilder og rådgivning vedrørende immaterielle
rettigheder og miljøinnovation og bæredygtig produktion. Det har også fået
feedback på EU's lovgivning og standarder. Dets unikke erfaring er særlig
vigtig i forhold til at overvinde informationsasymmetrier og mindske
transaktionsomkostninger forbundet med grænseoverskridende transaktioner. (14)
Den begrænsede internationalisering af SMV'er, både
i og uden for Europa, påvirker konkurrenceevnen. Ifølge visse estimater
foretager 25 % af SMV'erne i Unionen p.t. eksport, eller har foretaget
eksport inden for de seneste tre år, hvoraf alene 13 % regelmæssigt
eksporterede til lande uden for EU og kun 2 % har investeret uden for
deres hjemland. På linje med loven om små virksomheder, der opfordrede EU og
medlemsstaterne til at støtte og opfordre SMV'er til at drage fordel af væksten
på markederne uden for EU, støtter EU et netværk af europæiske
erhvervsorganisationer på mere end 20 fremmede markeder. EU yder finansiel
bistand til EU-Japan-centret for Industrielt Samarbejde, erhvervsorganisationer
i Hong Kong, Malaysia og Singapore samt det europæiske erhvervs- og
teknologicenter i Indien, EU's SMV-centre i Kina og Thailand og Kinas
IPR-helpdesk for SMV'er. EU-merværdi skabes ved at samle den nationale indsats
inden for området, undgå dobbeltarbejde, fremme samarbejde og tilbyde
tjenester, der ville mangle en kritisk masse, hvis de blev udbudt på nationalt
plan. (15)
For at forbedre konkurrenceevnen blandt europæiske
virksomheder, særligt SMV'erne, er medlemsstaterne og Kommissionen nødt til at
skabe et attraktivt erhvervsmiljø. Der er behov for særlig fokus på SMV'ernes
interesser og de sektorer, hvor de er mest aktive. Der er behov for initiativer
på unionsplan til at udvikle lige vilkår for SMV'erne og udveksle oplysninger
og viden på europæisk plan. (16)
En anden faktor, der påvirker konkurrenceevnen, er
den relativt svage iværksætterånd i Unionen. Kun 45 % af unionens borgere
(og mindre end 40 % kvinder) ønsker at blive selvstændige, sammenlignet
med 55 % af befolkningen i USA og 71 % i Kina[17]. Anskueliggørelse og
katalysatoreffekter, f.eks. europæiske priser og konferencer, samt tiltag til
forbedring af sammenhæng og konsistens, såsom benchmarking og udveksling af
bedste praksis giver en høj EU-merværdi. (17)
Global konkurrence, demografiske ændringer,
ressourcebegrænsninger og nye sociale tendenser skaber udfordringer og
muligheder for visse sektorer. F.eks. designbaserede sektorer, der står over
for globale udfordringer og som er karakteriseret ved en stor andel af SMV'er,
er nødt til at tilpasse sig for at opnå fordelene og udnytte potentialet ved
den store efterspørgsel efter personlige, universelle produkter. Idet disse
udfordringer gælder alle SMV'er i Unionen i disse sektorer, er det nødvendigt
med en fælles indsats på unionsniveau. (18)
Som nævnt i Kommissionens meddelelse af 30. juni
2010 benævnt "Europa, verdens førende rejsemål – en ny politisk ramme for
turisme i Europa"[18],
der blev godkendt i Det Europæiske Råds konklusioner af oktober 2010, er
turisme en vigtig del af EU's økonomi. Virksomhederne i denne sektor bidrager i
væsentlig grad til EU's bruttonationalprodukt (BNP) og jobskabelse og har et
betydeligt potentiale for udvikling af iværksætteraktiviteter, idet den
hovedsageligt drives af SMV'er. Lissabontraktaten anerkender vigtigheden af
turisme og nævner Unionens særlige kompetencer inden for det område, der
komplementerer medlemsstaternes tiltag. Der er en tydelig merværdi for
turismeinitiativet på unionsniveau , særligt hvad angår levering af data og
analyser, udvikling af tværnationale promoveringstrategier og udveksling af
bedste praksis. (19)
Programmet bør indeholde tiltag vedrørende
målsætningerne, den samlede finansieringsramme til at opnå disse målsætninger,
forskellige former for gennemførselsforanstaltninger og ordninger vedrørende
overvågning og evaluering og fremme af EU's finansielle interesser. (20)
Programmet bør komplementere Unionens øvrige
programmer og samtidig anerkende, at hvert enkelt instrument skal fungere i
henhold til sine egne, særlige procedurer. Således bør enslydende berettigede
omkostninger ikke modtage dobbelt finansiering. Med henblik på at opnå merværdi
og en mærkbar virkning af unionsmidler, bør der udvikles synergier mellem
programmet, øvrige unionsprogrammer og strukturfondene. (21)
Der bør i alle relevante initiativer og
foranstaltninger, der er omfattet af programmet, tages højde for principperne
om gennemsigtighed og lige muligheder for kvinder og mænd. I disse initiativer
og foranstaltninger bør der ligeledes tages hensyn til respekten for menneskerettigheder
og grundlæggende frihedsrettigheder. (22)
Denne forordning bør fastlægge en
finansieringsramme for hele programmets løbetid, der som omhandlet i punkt 17 i
den interinstitutionelle aftale af XX/YY/201Z mellem Europa-Parlamentet, Rådet
og Kommissionen om budgetsamarbejde, budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk
forvaltning[19],
udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige
budgetprocedure. (23)
For at sikre, at finansieringen begrænses til at
omfatte markedsmæssige, politiske og institutionelle svigt, og med henblik på
at undgå markedsforvrængninger, bør finansiering fra programmet være i
overensstemmelse med Unionens statsstøtteregler. (24)
Aftalen om Det Europæiske Økonomiske
Samarbejdsområde og protokollerne til associeringsaftalerne indeholder
bestemmelser om de pågældende landes deltagelse i fællesskabsprogrammer. Det
bør være muligt for andre lande at deltage, når aftaler og procedurer tillader
dette. (25)
Programmet bør overvåges og evalueres regelmæssigt
for at give mulighed for tilpasninger. (26)
Unionens interesser skal beskyttes ved hjælp af
forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, herunder
forebyggelse, påvisning og undersøgelse af uregelmæssigheder, inddrivelse af
tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og i givet fald
sanktioner. (27)
For at sikre ensartede vilkår for gennemførelsen af
denne forordning bør Kommissionen tildeles gennemførelsesbeføjelser til at
vedtage et årligt arbejdsprogram for gennemførelse af programmet. Nævnte beføjelser
bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU)
nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for,
hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af
gennemførelsesbeføjelser[20]. (28)
Beføjelserne til at vedtage retsakter i
overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions
funktionsmåde tildeles Kommissionen for så vidt angår særlige regler for
deltagelse og eksternalisering af visse opgaver. Det er navnlig vigtigt, at
Kommissionen foretager relevante høringer under sit forberedende arbejde, også
på ekspertniveau. (29)
Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og
udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og
hensigtsmæssig fremsendelse af de relevante dokumenter til Europa-Parlamentet
og Rådet ‑ VEDTAGET DENNE FORORDNING: AFSNIT 1
Generelle bestemmelser Artikel 1
Indførelse Der oprettes et program for unionstiltag med
henblik på at forbedre virksomheders konkurrenceevne, med særlig fokus på små
og mellemstore virksomheder (SMV'er) (i det følgende kaldet "programmet")
for perioden 1. januar 2014 til 31. december 2020. Artikel 2
Generelle målsætninger 1.
Programmet skal bidrage til følgende generelle
målsætninger, med særlig fokus på de særlige behov blandt SMV'er på europæisk
og globalt plan. a) at styrke konkurrenceevnen og
bæredygtigheden blandt Unionens virksomheder, herunder i turismesektoren b) at opfordre til en iværksætterkultur og
fremme skabelse og vækst af SMV'er. 2.
Gennemførelsen af de målsætninger, der er anført i
stk. 1, måles ved hjælp af følgende indikatorer: a) Den procentvise vækst i EU's
industrigrene i forhold til den samlede vækst i bruttonationalproduktet (BNP) b) væksten i Unionens produktionsresultater
i miljøindustrier c) ændringer i administrative byrder for SMV'er
d) SMV'ernes vækst, hvad angår merværdi og
antal medarbejdere e) og SMV'ernes omsætningshastighed. 3.
Programmet underbygger gennemførelsen af Europa
2020-strategien og bidrage til at opnå målsætningen om en "intelligent,
bæredygtig og inklusiv vækst". Særligt bidrager programmet til hovedmålet
vedrørende beskæftigelse. AFSNIT II
Særlige målsætninger og indsatsområder Artikel 3
Særlige målsætninger 1.
Programmets særlige målsætninger er: a) At forbedre rammevilkårene for
konkurrenceevne og bæredygtighed blandt Unionens virksomheder, herunder i
turismesektoren b) at fremme iværksætteri, herunder blandt
særlige målgrupper c) at forbedre adgangen til finansiering for
SMV'er i form af egenkapital og lånefinansiering d) at forbedre adgangen til markeder i EU og
globalt. 2.
Virksomhedernes behov for at tilpasse sig en
økonomi, der er klimarobust, CO2-fattig, energi- og ressourceeffektiv, skal
fremmes ved gennemførelsen af programmet. 3.
Til at måle indvirkningen af programmet i forhold
til at opnå de særlige målsætninger, der er anført i stk. 1, skal der anvendes
resultatindikatorer. Disse indikatorer er anført i bilag I. Artikel 4
Budget 1.
Finansieringsrammen for gennemførelsen af
programmet er fastlagt til 2,522 mia. EUR, hvoraf omtrent 1,4 mia. EUR tildeles
finansielle instrumenter. 2.
Den finansieringsramme, der er fastlagt i henhold
til denne forordning, kan også dække udgifter til forberedende aktiviteter,
tilsyns-, kontrol-, audit- og evalueringsaktiviteter, der er nødvendige for
forvaltning af programmet og til at opnå målsætningerne, herunder særligt
undersøgelser, møder med eksperter, informations- og
kommunikationsforanstaltninger, herunder virksomhedskommunikation om Unionens
politiske prioriteringer for så vidt de er knyttet til den generelle målsætning
for programmet, udgifter til it-netværk, med fokus på behandling og udveksling
af information, samt alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand,
som Kommissionen afholder i forbindelse med forvaltningen af programmet. 3.
Budgetrammen kan også dække udgifter til teknisk og
administrativ bistand, som er nødvendig for at sikre overgangen mellem
programmet og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF[21]. Bevillingerne kan om
nødvendigt opføres i budgettet efter 2020 til dækning af tilsvarende udgifter,
med henblik på at gøre det muligt at forvalte foranstaltninger, der ikke er
afsluttet den 31. december 2020. Artikel 5
Tredjelandes deltagelse 1.
Programmet er åbent for deltagelse fra: a) EØS-EFTA-lande, i henhold til de
betingelser, der er fastsat i EØS-aftalen, og øvrige europæiske lande, når
aftaler og procedurer tillader dette b) Tiltrædende lande, kandidatlande og
potentielle kandidater i overensstemmelse med de generelle principper og de
generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU's programmer
fastlagt i de pågældende rammeaftaler og Associeringsrådets aftaler eller
tilsvarende aftaler c) lande, der falder ind under
anvendelsesområdet for den europæiske naboskabspolitik, når aftaler og
procedurer tillader dette, og i overensstemmelse med de generelle principper og
generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU's programmer
fastlagt i de pågældende rammeaftaler, protokollerne til associeringsaftalerne
og Associeringsrådets aftaler. 2.
Enheder etableret i lande, der nævnes i stk. 1, for
så vidt de betingelser, der er fastlagt i det pågældende stykke ikke opfyldes,
eller såfremt disse lande beslutter sig for ikke at deltage i programmet, eller
enheder etableret i andre tredjelande, kan deltage i foranstaltninger under
programmet. 3.
Sådanne enheder er ikke berettiget til at modtage
unionsstøtte, bortset fra, hvor dette er en nødvendig betingelse for
programmet, særligt hvad angår konkurrenceevne og adgang til markederne for
virksomheder i Unionen. Denne undtagelse gælder ikke for profitsøgende enheder. Artikel 6
Foranstaltninger til forbedring af rammebetingelserne for konkurrenceevne og
bæredygtighed i Unionen 1.
Kommissionen støtter foranstaltninger til
forbedring og styrkelse af konkurrenceevne og bæredygtighed blandt EU's
virksomheder, navnlig SMV'er, med henblik på at øge effektiviteten,
sammenhængen og konsistensen af nationale politikker, der fremmer
konkurrenceevnen, bæredygtigheden og væksten hos virksomheder i Europa. 2.
Kommissionen kan støtte foranstaltninger, der har
til formål at udvikle nye strategier for konkurrenceevne. Sådanne
foranstaltninger kan omfatte følgende: a) Tiltag til forbedring af udførelse,
gennemførelse og evaluering af politikker, der har betydning for
virksomhedernes konkurrenceevne og bæredygtighed, herunder modstandsdygtighed
over for ulykker, og til sikring af udviklingen af behørige infrastrukturer,
klynger i verdensklasse og erhvervsnetværk, rammebetingelser og udvikling af
bæredygtige produkter, tjenesteydelser og processer b) tiltag der opfordrer til samarbejde om
udarbejdelse af politikker og udveksling af bedste praksis blandt
medlemsstaterne, øvrige lande, der deltager i programmet og Unionens primære
konkurrenter og fokuserer på de internationale aspekter ved politikker for
konkurrenceevne c) støtte til udviklingen af politikker for
SMV'er og samarbejdet mellem beslutningstagere, navnlig med henblik på at lette
adgangen til programmer og foranstaltninger for SMV'er. 3.
Kommissionen kan støtte initiativer, der
fremskynder udviklingen af konkurrencedygtige industrier baseret på tværgående
aktiviteter inden for områder, der er karakteriseret ved en høj andel af SMV'er
og et stort bidrag til Unionens BNP. Sådanne initiativer skal stimulere
udviklingen af nye markeder og levering af varer og tjenesteydelser baseret på
de mest konkurrencedygtige forretningsmodeller eller tilpassede værdikæder. De
skal omfatte initiativer til øget produktivitet, ressourceeffektivitet,
bæredygtighed og virksomheders sociale ansvar. Artikel 7
Foranstaltninger til fremme af iværksætteri 1.
Kommissionen bidrager til at fremme iværksætteri
ved at forbedre de rammebetingelser, der har betydning for udviklingen af
iværksætteri. Kommissionen støtter op om et erhvervsmiljø, der er attraktivt
for virksomheders udvikling og vækst. 2.
Der er særlig fokus på unge iværksættere, nye og
potentielle iværksættere og kvindelige iværksættere samt særlige målgrupper. 3.
Kommissionen kan støtte foranstaltninger i
medlemsstaterne til at skabe iværksætteruddannelser, -kompetencer og
-holdninger, særligt blandt potentielle og nye iværksættere. Artikel 8
Foranstaltninger til forbedret adgang til finansiering for SMV'er 1.
Kommissionen skal støtte foranstaltninger, der har
til formål at forbedre adgangen til finansiering for SMV'er i opstarts- og
vækstfasen, som supplement til medlemsstaternes brug af finansielle
instrumenter til SMV'er på nationalt og regionalt plan. Med henblik på at sikre
komplementaritet vil disse foranstaltninger blive tæt koordineret med dem, der
påtages inden for rammerne af samhørighedspolitikken og på nationalt plan.
Sådanne foranstaltninger har til hensigt at stimulere adgangen til både
egenkapital og lånekapital. 2.
Som en del af de foranstaltninger, der henvises til
i stk. 1 i denne artikel, skal Kommissionen, med forbehold for efterspørgslen i
markedet, udvikle tiltag til at forbedre den grænseoverskridende og
multinationale finansiering og derved hjælpe SMV'erne med at internationalisere
deres aktiviteter i overensstemmelse med unionslovgivningen. 3.
Bilag II indeholder detaljerede oplysninger om de
foranstaltninger, der henvises til i stk. 1 i denne artikel. Artikel 9
Foranstaltninger til at forbedre adgangen til markederne 4.
Med henblik på løbende at forbedre konkurrenceevnen
og adgangen til markederne for Unionens virksomheder, opretholder Kommissionen
sin støtte til Enterprise Europe-netværket. 5.
Kommissionen kan støtte foranstaltninger til at
forbedre SMV'ernes adgang til det indre marked, herunder tilvejebringelse af
information og bevidstgørelse. 6.
Særlige foranstaltninger har til hensigt at lette
SMV'ernes adgang til markederne uden for Unionen og styrke de eksisterende
støttetjenester på disse markeder. SMV'erne kan modtage støtte via programmet
hvad angår standarder og immaterielle rettigheder i andre bestemte tredjelande. 7.
Programmets foranstaltninger kan være rettet mod at
fremme internationalt industrisamarbejde, herunder dialog med tredjelande på
industri- og forskriftsområdet. Særlige foranstaltninger kan have til formål at
mindske forskellene mellem Unionen og andre lande i reguleringsrammer for
industrielle produkter, vedrørende industriel politik eller forbedring af
erhvervsmiljøet. KAPITEL III
Gennemførelse af programmet Artikel 10
Årligt arbejdsprogram 1.
Med henblik på at gennemføre programmet vedtager
Kommissionen et årligt arbejdsprogram i overensstemmelse med den
undersøgelsesprocedure, der henvises til i artikel 16, stk. 2. De årlige
arbejdsprogrammer indeholder oplysninger om ønskede målsætninger, forventede
resultater, gennemførelsesmetode og samlet budget. De indeholder også en
beskrivelse af de foranstaltninger, der finansieres, en indikation af det
beløb, der tildeles hver enkelt foranstaltning, og en indikativ tidsplan for
gennemførelsen samt passende indikatorer for overvågning,
leveringseffektivitet, resultat og opnåelse af målsætninger. I forhold til
tilskud skal de indeholde oplysninger om prioritering, afgørende
evalueringskriterier og det maksimale niveau for medfinansiering. 2.
Kommissionen gennemfører programmet i
overensstemmelse med finansforordningen (forordning (EU) nr. XXX/2012 [den nye
finansforordning]). 3.
Programmet gennemføres for at sikre, at de
foranstaltninger, der støttes, tager højde for den fremtidige udvikling og det
fremtidige behov, særligt efter den foreløbige evaluering, der henvises til i
artikel 12, stk. 3, og at de er relevante for markeder, der er i deres vorden,
økonomien og ændringer i samfundet. Artikel 11
Støtteforanstaltninger 1.
I tillæg til de foranstaltninger, der er omfattet
af det arbejdsprogram, der henvises til i artikel 10, påtager Kommissionen sig
regelmæssigt støtteforanstaltninger, herunder følgende: a) Analyse og overvågning af
sektororienterede og tværgående forhold vedrørende konkurrenceevne b) identifikation af bedste praksis og
politiske strategier og deres yderligere udvikling c) konsekvensanalyse af EU-foranstaltninger
med særlig relevans for virksomheders konkurrenceevne med henblik på at
identificere områder med eksisterende lovgivning, der skal forenkles, eller
områder, hvor der skal foreslås nye lovpakker d) evaluering af lovgivning der påvirker
erhvervslivet, særligt industripolitik og foranstaltninger vedrørende
konkurrenceevne. 2.
De støtteforanstaltninger, der henvises til i stk.
1, er ikke nødvendigvis en del af de årlige arbejdsprogrammer, der henvises til
i artikel 10. Artikel 12
Overvågning og evaluering 1.
Kommissionen overvåger programmets gennemførelse og
forvaltning. 2.
Kommissionen udarbejder en årlig
overvågningsrapport, der undersøger de støttede foranstaltningers styrke og
effektivitet hvad angår finansiel gennemførelse, resultater og, om muligt,
virkningen. Rapporten skal indeholde oplysninger om omfanget af klimarelaterede
udgifter og støttens virkning i forhold til målsætninger for klimaforandringer
i det omfang, hvor indsamlingen af disse oplysninger ikke skaber en uberettiget
administrativ byrde for SMV'erne. 3.
Senest midt i 2018 skal Kommissionen udarbejde en
evalueringsrapport vedrørende status på de opnåede mål for alle de foranstaltninger,
der støttes i henhold til programmet, hvad angår resultater og virkning),
effektiviteten af brug af ressourcer og EU's merværdi, set i lyset af en
beslutning om at forny, ændre eller udsætte foranstaltningerne.
Evalueringsrapporten skal også omfatte målet om forenkling, den interne og
eksterne sammenhæng, den fortsatte relevans af alle målsætninger samt
foranstaltningernes bidrag til EU's målsætning om en intelligent, bæredygtig og
inklusiv vækst. Den skal tage højde for evalueringsresultater fra en langsigtet
virkning af de forudgående foranstaltninger. 4.
Der skal udarbejdes en evalueringsrapport om de
langsigtede virkninger og bæredygtigheden af foranstaltningernes effekt, som
skal indgå i beslutningen om en eventuel fornyelse, ændring eller udsættelse af
en efterfølgende foranstaltning. 5.
Der udvikles en række centrale
præstationsindikatorer som et udgangspunkt for at vurdere i hvilket omfang,
målsætningerne for de foranstaltningerne, der støttes i henhold til programmet,
er blevet opnået. De skal måles i forhold til foruddefinerede
udgangssituationer, der afspejler situationen før gennemførelse af
foranstaltningerne. 6.
Alle involverede parter skal levere alle nødvendige
data og oplysninger til Kommissionen for at gøre det muligt at foretage overvågning
og evaluering af de berørte foranstaltninger. KAPITEL IV
Finansielle bestemmelser og former for finansiel støtte Artikel 13
Former for finansiel støtte EU's finansielle støtte under programmet kan
gennemføres indirekte ved at uddelegere budgetgennemførelsesopgaver
til de enheder, der er anført i artikel XX i forordning (EU) nr.
XXX/2012 [den nye finansforordning]. Artikel 14
Finansielle instrumenter 1.
Formålet med programmets finansielle instrumenter
er at fremme adgangen til finansiering for vækstorienterede SMV'er. De
finansielle instrumenter skal omfatte en egenkapitalfacilitet og en
lånegarantifacilitet. 2.
De finansielle instrumenter for vækstorienterede
SMV'er kan om nødvendigt kombineres med andre finansielle instrumenter iværksat
af medlemsstaterne og deres forvaltende myndigheder i overensstemmelse med
[artikel 33, stk. 1, litra a, i forordning (EU) nr.
XXX/201X [den nye forordning om strukturfondene]] og
bevillinger, der finansieres af EU, herunder denne forordning. 3.
De finansielle instrumenter har til formål at
bevare værdien af de aktiver, der tilvejebringes fra EU's budget. De kan
generere et acceptabelt afkast for at opfylde øvrige partneres eller
investorers mål. 4.
I overensstemmelse med artikel 18, stk. 4, i
forordningen (EU) nr. XXXX/2012 [den nye finansforordning], skal indtægter og
tilbagebetalinger, der genereres af et enkelt finansielt instrument tildeles
det pågældende finansielle instrument. For finansielle instrumenter, der
allerede er oprettet i den flerårige finansielle ramme for perioden 2007-2013,
skal indtægter og tilbagebetalinger, der skabes gennem operationer, der er
påbegyndt i perioden, overføres til det finansielle instrument i perioden
2014-2020. Artikel 15
Beskyttelse af EU's finansielle interesser 1.
Kommissionen tager skridt til at sikre, at i de
tilfælde, hvor der gennemføres foranstaltninger, der er finansieret i henhold
til nærværende forordning, beskyttes Unionens finansielle interesser med
foranstaltninger til bekæmpelse af svig, korruption eller andre former for
ulovlige aktiviteter, ved effektive kontroller, og hvis der opdages
uoverensstemmelser, ved tilbagebetaling af uberettiget udbetalte beløb og, om
nødvendigt, ved effektive, forholdsmæssige sanktioner, der har en præventiv
virkning. 2.
Kommissionen eller dennes repræsentanter og
Revisionsretten har revisionsbeføjelser på baggrund af dokumenter og kontrol på
stedet, over alle støttemodtagere, kontrahenter og underleverandører samt andre
tredjeparter, der har modtaget unionsmidler i henhold til denne forordning. 3.
Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)
kan foretage kontrol og inspektion på stedet hos andre beslutningstagere, der
direkte eller indirekte er berørt af sådanne midler, i overensstemmelse med de
procedurer, der er fastlagt i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 med henblik
på at fastslå, hvorvidt svig, korruption eller anden ulovlig aktiviteter har
betydning for Unionens finansielle interesser i forbindelse med en
bevillingsaftale eller en bevillingsbeslutning eller en kontrakt vedrørende
unionsmidler. 4.
Uden præjudice for det første og andet underafsnit,
skal samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer og
bevillingsaftaler og bevillingsbeslutninger og kontrakter, der følger af
gennemførelsen af denne forordning, udtrykkeligt bemyndige Kommissionen,
Revisionsretten og OLAF til at foretage revision, udføre kontroller på stedet
og inspektioner. KAPITAL V
Udvalg og afsluttende bestemmelser Artikel 16
Udvalg 1.
Kommissionen bistås af et udvalg. Udvalget er et
udvalg inden for betydningen af forordning (EU) nr. 182/2011. 2.
Når der henvises til dette afsnit, anvendes artikel
5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Artikel 17
Delegerede retsakter 1.
Kommissionen tillægges beføjelser til efter artikel
18 at vedtage delegerede retsakter vedrørende ændringer til de indikatorer, der
er anført i bilag I til denne forordning, hvis disse ikke viser sig at være
egnede til at måle fremskridtet mod at opnå programmets overordnede og
specifikke målsætninger. 2.
Kommissionen skal være bemyndiget til at vedtage
delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 18 vedrørende ændringer af
oplysningerne om de særlige foranstaltninger, der er anført i bilag II til
denne forordning, hvis de økonomiske udviklinger i markedet måtte kræve det
eller i overensstemmelse med resultaterne af Competitiveness and Innovation
Framework Programme Loan Guarantee Facility (LGF) og Risk Sharing Instrument
(RSI) i det syvende rammeprogram for finansieringsfaciliteten for risikodeling. 3.
I særligt hastende tilfælde, f.eks. i tilfælde af
hurtigt ændrede økonomiske betingelser, finder proceduren i artikel 19
anvendelse for delegerede retsakter i henhold til denne artikel. Artikel 18
Udøvelse af de delegerede beføjelser 1.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage
delegerede retsakter på de i denne artikel fastlagte betingelser. 2.
De delegerede beføjelser i artikel 17 tillægges
Kommissionen for en periode på syv år fra basisretsaktens
ikrafttrædelsesdato. 3.
Den i artikel 17 omhandlede delegation af
beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.
En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er
angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter
offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på
et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af
delegerede retsakter, der allerede er i kraft. 4.
Så snart Kommissionen vedtager en delegeret
retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. 5.
En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel
17 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort
indsigelse inden for en frist på 2 måneder fra meddelelsen af den pågældende
retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og
Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de
ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med 2 måneder på
Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. Artikel 19
Hasteprocedure 1.
Delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne
artikel træder i kraft straks og anvendes, så længe der ikke er gjort
indsigelse i henhold til stk. 2. I meddelelsen til Europa-Parlamentet og Rådet
af en delegeret retsakt anføres begrundelsen for anvendelse af hasteproceduren. 2.
Europa-Parlamentet eller Rådet kan efter proceduren
i artikel 15, stk. 2, gøre indsigelse mod en delegeret retsakt. I så fald skal
Kommissionen ophæve retsakten straks efter Europa-Parlamentets eller Rådets
meddelelse af afgørelsen om at gøre indsigelse. Artikel 20
Ophævelse og overgangsbestemmelser 3.
Afgørelse nr. 1639/2006/EF ophæves med virkning fra
den 1. januar 2014. 4.
De aktioner, der er iværksat i henhold til
afgørelse nr. 1639/2006/EF, og de finansielle forpligtelser i tilknytning til
de pågældende aktioner er dog fortsat omfattet af denne afgørelse, indtil de
afsluttes. 5.
Den finansielle bevilling, der er omhandlet i
artikel 4, kan også anvendes til at dække de udgifter til teknisk og
administrativ bistand, der er nødvendige for at sikre overgangen mellem dette
program og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til afgørelse nr.
1639/2006/EF. Artikel 21
Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft på tredjedagen
efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Denne forordning er bindende i sin helhed og
finder direkte anvendelse i alle medlemsstater. Udfærdiget i Strasbourg, den [...]. På Europa-Parlamentets vegne På
Rådets vegne [...] [...]
Formand Formand BILAG I:
Indikatorer for generelle og særlige formål Generel målsætning: || 1. At styrke konkurrenceevnen og bæredygtigheden blandt Unionens virksomheder, herunder i turismesektoren Indikator for virkning[22] || Nuværende situation || Langsigtet mål og milepæl (2020) Vækst i den industrielle konkurrenceevne[23] Ændring af administrative byrder for SMV'er (antal dage det tager at oprette en ny virksomhed) Vækst i EU's produktionsresultater i miljøindustrier (ændring i % i forhold til foregående år) || 2009: -3,1 %, 2008: -0,3 %, 2007: +0,7 % 2009: -3,1 % Antal dage det tager at oprette en ny SMV: 7 arbejdsdage Årlig vækst på 6-7 % i de seneste år || Årlig vækst på 1 % og 5 % i 2015 At nedsætte antallet af dage, det tager at oprette en ny SMV: 3 arbejdsdage i 2020. Årlig vækst på 8 % i gennemsnit i det næste årti. I 2015 er målet en stigning i på 50 %. Generel målsætning: || 2. At opfordre til en iværksætterkultur og fremme skabelse og vækst af SMV'er Indikator for virkning || Nuværende situation || Langsigtet mål og milepæl (2020) SMV'ernes vækst for så vidt angår merværdi og medarbejdere Feedback fra SMV'er og øvrige endelige modtager om programmets merværdi, nytte og relevans (måles i programevalueringerne) via Enterprise Europe-netværket og onlineundersøgelser || I 2010 stod SMV'erne for mere end 58 % af dem samlede omsætning i EU. Samlet antal medarbejdere i SMV'er: 87,5 mio. (67 % af jobbene i den private sektor i EU) 78 %'s tilfredsstillelse med og positiv feedback vedrørende Enterprise Europe-netværkets merværdi || Mål om en stigning i SMV'ernes brutto merværdi på 4 % pr. år og en årlig vækst i medarbejderantallet i SMV'er på 1 % At opnå en tilfredshed på mere end 80 % med merværdien af Enterprise Europe-netværket SMV'ernes
omsætningshastighed (opstart og dødelighed) Særlig målsætning: || At forbedre rammevilkårene for konkurrenceevne og bæredygtighed blandt EU's virksomheder, herunder i turismesektoren Resultatindikator || Sidste kendte resultat || Mellemlangt mål (resultat) 2017 Aktiviteter til at forbedre konkurrenceevnen Antal af iværksatte forenklingsforanstaltninger Antal "egnetheds"tjek af aktiviteternes kvalitet og merværdi Omfang af virksomhedernes vedtagelse af europæisk, bæredygtig produktions- og produktværktøjer, herunder EMAS, miljømærke og miljødesign || Kommissionens forenklingsprogram blev ajourført i 2010 og er på rette spor med at opnå en afbureaukratisering på 25 % i 2012. Indtil 2010 blev der årligt gennemført 5 forenklingstiltag. Der blev iværksat fire "egnetheds"tjek, inklusive interessenterne, i 2010, vedrørende miljø-, transport-, beskæftigelses- og industripolitikker. Feedbacken omfattede kommentarer vedrørende lovgivning og aktiviteternes merværdi. Omkring 35 000 ISO 14001-EMS-certificeringer og 4 500 EMAS-registreringer, 18 000 licenser til EU's miljømærke || Omkring 7 forenklingsforanstaltninger årligt. Feedbacktilgangen med "egnetheds"tjek vil blive udvidet til øvrige politikker og føre til forenklinger, der har en positiv indvirkning på industrien. Der forudsættes op til 12 "egnetheds"tjek med målsætningen om en bedre regulering. Et betydeligt antal virksomheder overvåger deres performance, anvender systemer til miljøforvaltning og opnår forbedret ressourceproduktivitet og miljøperformance. En betydelig del af produktionen er ressourceeffektive og miljøvenlige produkter Udvikling af en politik for SMV'er Antal medlemsstater der anvender SMV-testen Øget omtale i hele EU af den europæiske iværksætterpris med mediedækning/-klip i alle medlemsstater Kortere opstartstid og kompleksitet for nye virksomheder || Antal medlemsstater der anvender SMV-testen: 15 medlemsstater Antal mediedækninger/-klip i alle medlemsstater: 60 i 2010 Kortere opstartstid: 7 arbejdsdage || Antal medlemsstater der anvender SMV-testen: 21 medlemsstater Antal mediedækninger/-klip i alle medlemsstater: 80 Kortere opstartstid: 5 arbejdsdage Nye forretningskoncepter Antal nye produkter/tjenester på markedet Omfang af yderligere eksport og tilknyttede pengebeløb Feedback fra interessenter vedrørende kvalitet og aktiviteternes merværdi || Indtil nu har denne aktivitet været begrænset til analysearbejde i et begrænset omfang. || Måler er, at det samlede antal nye produkter/tjenester skal være 5 i 2017 (stigende til 15 i 2018 og 25 i 2019). For så vidt angår eksport forventes der endnu ikke nogen virkning i 2017. Andelen af eksport i den første generation af deltagende SMV'er vil vise sig i 2018 med en målsætning om en stigning på 20 %. Mindst 70 % af de deltagende SMV'er i 2014 skal tilkendegive, at det har haft en positiv virkning på deres omsætning i en undersøgelse, der gennemføres i slutningen af 2017 Turisme Antal ansøgninger om finansiering Procentdel af SMV'er (og tendens) i ansøgninger om turismerelaterede finansieringsmuligheder Antal enheder, der har vedtaget det europæiske mærke for turismekvalitet Antal destinationer, der har vedtaget udviklingsmodellerne for bæredygtig turisme, der promoveres af de "fremtrædende europæiske rejsemål" || Antal ansøgninger om finansiering (til alle indkaldelser af forslag) i alt: Omkring 75 pr. år (gennemsnit for 2011) Til dato har ingen indkaldelser af forslag været direkte henvendt til SMV'er Til dato har ingen enhed vedtaget det europæiske mærke for turismekvalitet (foranstaltninger under udarbejdelse) Antal fremtrædende europæiske rejsemål var i alt 98 (gennemsnitligt 20 pr. år – 10 i 2007, 20 i 2008, 22 i 2009 og 21 i 2011) || Antal ansøgninger om finansiering (til alle indkaldelser af forslag) i alt: Mere end 100 pr. år 30 % af indkaldelser af forslag skal være direkte henvendt til SMV'er Dækning af 50 % af de evalueringsskemaer, der er berettiget til at deltage i det europæiske mærke for turismekvalitet 200 destinationer og derover, der vedtager udviklingsmodellerne for bæredygtig turisme, der promoverer de "fremtrædende europæiske rejsemål" (op til 30 pr. år). Særlig målsætning: || At fremme iværksætteri, herunder blandt særlige målgrupper Resultatindikator || Sidste kendte resultat || Mellemlangt mål (resultat) 2017 Støtte til iværksætteri Feedback om offentlighedens opfattelse af iværksætteri (% af EU-borgere, der ønsker at blive selvstændige, målt med Eurobarometeret) Antal lande der gennemfører løsninger inden for bæredygtighed, der er udviklet på EU-niveau Antal nationalt drevne programmer, der er til rådighed for SMV'er i andre medlemsstater Antal af iværksatte forenklingsforanstaltninger vedtaget af SMV'er || Tal fra 2007 og 2009 ligger stabilt på 45 % Antal lande der gennemfører løsninger inden for iværksætteri, der er udviklet på EU-niveau: 22 (2010) Antal nationalt drevne programmer, der er til rådighed for SMV'er i andre medlemsstater 5 5 forenklingforanstaltninger pr. år (2010). || Stigning i antallet af EU-borgere, der ønsker at blive selvstændige, til 50 % Antal lande der gennemfører løsninger inden for iværksætteri, der er udviklet på EU-niveau: 25 Antal nationalt drevne programmer, der er til rådighed for SMV'er i andre medlemsstater: 10 Omkring 7 forenklingsforanstaltninger årligt Særlig målsætning: || At forbedre adgangen til finansiering for SMV'er i form af egenkapital og lånefinansiering Resultatindikator || Sidste kendte resultat || Mellemlangt mål (resultat) 2017 Finansielle instrumenter til vækst Antal firmaer, der modtager låne- (kredit-) garantier og værdien af långivningen Antal firmaer, der har fået venturekapitalstøtte, og værdien af investeringer (heraf grænseoverskridende aftaler) || De foreslåede instrumenter er endnu ikke iværksat og er ikke de samme som de nuværende instrumenter, så data fra de nuværende instrumenter kan ikke sammenlignes || Antal firmaer, der modtager låne- (kredit-) garantier (+/- 95 000) og værdien af långivningen (+/- 10,7 mia. EUR) Antal firmaer, der har fået venturekapitalstøtte: (+/- 180) and værdien af investeringerne (+/- 220 mio. EUR) Særlig målsætning: || At forbedre adgangen til markeder i Den Europæiske Union og globalt Resultatindikator || Sidste kendte resultat || Mellemlangt mål (resultat) 2017 Enterprise Europe-netværket Antal underskrevne partnerskabsaftaler Øget anerkendelse af netværks-mærket og mærkekultur (f.eks. mærkebevidsthed blandt SMV'erne) Kundetilfredshedsmåling (% af SMV'er der giver udtryk for tilfredshed, merværdi af særlige tjenester) Antal SMV'er der modtager støttetjenester Antal SMV'er, der deltager i formidlingsarrangementer og virksomhedsmissioner || Enterprise Europe-netværket Underskrevne partnerskabsaftaler: 1 950 (2010) Øget anerkendelse af netværks-mærket og mærkekulturen: Endnu ikke målt Kundetilfredshedsmåling (% af SMV'er der giver udtryk for tilfredshed, merværdi af særlige tjenester): 78 % Antal SMV'er der modtager støttetjenester 435 000 (2010) Antal SMV'er, der deltager i formidlingsarrangementer og virksomhedsmissioner: 45 000 (2010) || Enterprise Europe-netværket Underskrevne partnerskabsaftaler: 3 000/år Øget anerkendelse af netværks-mærket og mærkekulturen: 30 % af SMV'er nået Kundetilfredshedsmåling (% af SMV'er der giver udtryk for tilfredshed, merværdi af særlige tjenester): >80 % Antal SMV'er der modtager støttetjenester: 500 000/år Antal SMV'er, der deltager i formidlingsarrangementer og virksomhedsmissioner: 60 000/år Erhvervsstøtte til SMV'er på markeder uden for EU Antal (%) af SMV'er, der er involveret i internationale aktiviteter (eksport, import, direkte udenlandske investeringer og øvrige aktiviteter) uden for EU || 13 % (2009) || 17 % (2017) Internationalt industrisamarbejde Antal sager med forbedret tilpasning mellem EU og tredjelandes forordninger om industrielle produkter Antal områder og god praksis i EU's lov om små virksomheder, der er blevet indført i nabolande og kandidatlande || Det vurderes, at der i det regulerede samarbejde med de primære samhandelsespartnere (USA, Japan, Kina, Brasilien, Rusland, Canada, Indien) i gennemsnit er 2 relevante områder med væsentlig tilpasning af tekniske forordninger Det vurderes, at der i gennemsnit i tre politiske regioner (kandidatlandene, de østlige nabolande og nabolandene i middelhavsområdet) ud af de ti politiske områder i lov om små virksomheder er mindst tre områder, der er blevet reguleret i disse lande. || 3 relevante områder med betydelig tilpasning af tekniske bestemmelser med de vigtigste handelspartnere (USA, Japan, Kina, Brasilien, Rusland, Canada, Indien (2017) 5 politiske områder i lov om små virksomheder i de tre politiske områder (kandidatlandeområdet, de østlige nabolande, nabolandene i middelhavsområdet) (2017) BILAG
II Foranstaltninger til at forbedre SMV'ernes
adgang til finansiering 1.
Foranstaltninger til at forbedre SMV'ernes adgang
til finansiering skal omfatte en egenkapitalfacilitet og en
lånegarantifacilitet. 2.
Egenkapitalfaciliteten i programmet for
konkurrenceevne og SMV'er, egenkapitalfaciliteten til vækst, skal gennemføres
som et vindue for et enkelt, finansielt EU-egenkapitalinstrument, der støtter
vækst, forskning, udvikling og innovation hos virksomhederne i EU fra den
tidlige fase (herunder opstarten) til vækstfasen og støttes finansielt af
Horizon 2020 og dette program. Egenkapitalfaciliteten til vækst skal anvende den
samme leveringsmekanisme som egenkapitalfaciliteten for forskning, udvikling og
innovation, der oprettes under Horizon 2020 i henhold til de nedenfor anførte
vilkår. 3.
Lånegarantifaciliteten skal gennemføres som et
enkelt EU-lånefinansieringsinstrument til vækst, forskning, udvikling og
innovation af virksomhederne i EU ved brug af den samme leveringsmekanisme som
SMV'ernes efterspørgselsbaserede vindue til lånefaciliteten under Horizon 2020
(RSI II) i henhold til de nedenfor anførte vilkår. 4.
Egenkapital- og lånegarantifaciliteter skal
overholde bestemmelserne vedrørende finansielle instrumenter i
finansforordningen og gennemførelsesfordningerne, der erstatter
gennemførelsesreglerne og med mere detaljerede særlige operationelle krav, der
anføres i Kommissionens vejledning. 5.
Egenkapital- og lånegarantifaciliteterne vil
supplere medlemsstaternes brug af finansielle instrumenter til SMV'er inden for
rammerne af samhørighedspolitikken. 6.
Egenkapital- og lånegarantifaciliteterne kan om
nødvendigt tillade pooling af finansielle ressourcer, i det omfang
medlemsstaterne ønsker at bidrage med en del af de strukturmidler, de er blevet
tildelt i overensstemmelse med [artikel 33, stk. 1, litra a, i
forordningen om strukturfondene]. Indtægter og tilbagebetaling, der vedrører
faciliteten for hurtigvoksende og innovative SMV'er (GIF) 2 under
rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (Europa-Parlamentets og
Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EU) skal tildeles programmet for konkurrenceevne
og SMV'er. 7.
De finansielle instrumenter til vækstorienterede
SME'er skal gennemføres i overensstemmelse med de gældende regler for
EU-statsstøtte. Egenkapitalfaciliteten
til vækst 1.
Egenkapitalfaciliteten til vækst skal fokusere på
fonde, der yder risikovillig kapital og mezzaninkapital, såsom efterstillet og
ansvarlig lånekapital, til virksomheder i ekspansionsfasen og
vækstvirksomheder, særligt dem, der driver grænseoverskridende virksomhed, og
samtidig have mulighed for at foretage investeringer i nye virksomheder i forbindelse
med egenkapitalfaciliteten for forskning, udvikling og innovation under Horizon
2020. I sidstnævnte tilfælde må investeringen fra egenkapitalfaciliteten til
vækst ikke overstige 20 % af EU's samlede investeringer, bortset fra i
tilfælde af flertrinsmidler, hvor finansieringen fra egenkapitalfaciliteten til
vækst og egenkapitalfaciliteten for forskning, udvikling og innovation vil
blive ydet forholdsmæssigt på baggrund af fondenes investeringspolitik.
Egenkapitalfaciliteten til vækst skal undgå buy-outs eller erstatningskapital,
der tager sigte på afvikling af en erhvervet virksomhed. Kommissionen kan
beslutte at ændre grænsen på 20 % på baggrund af ændrede markedsvilkår. 2.
Støtten ydes i form af en af følgende
investeringer: a) Direkte fra Den Europæiske
Investeringsfond eller andre enheder, der er betroet opgaven med gennemførelse
på vegne af Kommissionen, eller b) fra andele i investeringsinstitutter
eller investeringsenheder, der foretager grænseoverskridende investeringer, der
er oprettet af Den Europæiske Investeringsfond, eller andre enheder, der er
betroet opgaven med gennemførelse på vegne af Kommissionen, sammen med private
investorer og/eller nationale, offentlige, finansielle institutioner. Lånegarantifaciliteten 1.
Lånegarantifaciliteten skal drives af Den
Europæiske Investeringsfond eller øvrige enheder, der er betroet opgaven med
gennemførelse på vegne af Kommissionen.
Faciliteten skal levere: ·
Modgarantier og øvrige risikodelingsordninger for
garantiordninger ·
Direkte garantier og øvrige risikodelingsordninger
for øvrige finansielle institutioner, der opfylder berettigelseskriterierne. 2.
Lånegarantifaciliteten består af følgende to
foranstaltninger: ·
Den første foranstaltning, lånefinansiering via
lån, herunder efterstillet og ansvarlig lånekapital, eller leasing, skal
begrænse de særlige vanskeligheder, som SMV'erne står over for i forhold til at
opnå adgang til finansiering, enten grundet deres opfattede større risiko eller
deres mangel på tilstrækkelig sikkerhed ·
Den anden foranstaltning, securitisering af SMV'ernes
lånefinansieringsporteføljer, skal mobilisere yderligere lånefinansiering til
SMV'erne i henhold til behørige risikodelingsordninger hos de pågældende
institutioner. Støtte til de nævnte transaktioner skal være betinget af en
forpligtelse fra de pågældende institutioner om at bruge en væsentlig del af
den opnåede likviditet eller den mobiliserede kapital til långivning til nye
SMV'er inden for et rimeligt tidsrum. Størrelsen af denne nye lånefinansiering
skal beregnes i forhold til størrelsen af den garanterede porteføljerisiko og
skal sammen med tidshorisonten aftales særskilt for hver enkelt institution. 3.
Lånegarantifaciliteten skal, bortset fra lån i den securitiserede
portefølje, dække lån på op til 150 000 EUR og med en minimumsløbetid på
12 måneder. Lånegarantifaciliteten skal være konstrueret på en sådan måde, at
det vil være muligt at foretage indberetninger om de innovative SMV'er, der
støttes, både hvad angår antal og omfang af lån. FINANSIERINGSOVERSIGT
TIL FORSLAGENE 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS
RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse 1.2. Berørte
politikområde(r) i ABM/ABB-strukturen (aktivitetsbaseret budgetforvaltningog
budgettering) 1.3. Forslagets/initiativets
art 1.4. Mål
1.5. Forslagets/initiativets
begrundelse 1.6. Varighed
og finansiel virkning 1.7. Planlagt(e)
forvaltningsmetoder 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER
2.1. Bestemmelser
om overvågning og rapportering 2.2. Forvaltnings-
og kontrolsystem 2.3. Foranstaltninger
til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS
ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNING 3.1. Udgiftsområde(r)
i den flerårige finansielle ramme og berørt(e) udgiftspost(er) 3.2. Anslået
virkning for udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af den anslåede virkning for udgifterne 3.2.2. Anslået
virkning for driftsbevillingerne 3.2.3. Anslået
virkning for bevillinger af administrativ art 3.2.4. Forenelighed
med den nuværende flerårige finansielle ramme 3.2.5. Tredjeparts
deltagelse i finansieringen 3.3. Anslået
virkning for indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGENE 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS
RAMME 1.1. Forslagets/initiativets
betegnelse Forslag til en forordning fra
Europa-Parlamentet og Rådet om oprettelse af et program for virksomheders
konkurrence og små og mellemstore virksomheder (2014-2020) 1.2. Berørte
politikområde(r) i ABM/ABB-strukturen (aktivitetsbaseret budgetforvaltning og
budgettering)[24] Politikområde: Erhverv og industri Aktiviteter: Konkurrenceevne,
industripolitik, innovation og iværksætteri Det nuværende politikområde svarer til den
gældende ABB-struktur. For budgetåret 2014 kan der defineres en ny
budgetstruktur efter godkendelse af den interinstitutionelle aftale om det
finansielle perspektiv 2014-2020. 1.3. Forslagets/initiativets
art ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny
foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny
foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning[25] x Forslaget/initiativet drejer sig om en
forlængelse af en eksisterende foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en
foranstaltning, der overføres til en ny foranstaltning 1.4. Mål 1.4.1. Kommissionens
flerårlige strategiske mål med forslaget/initiativet Det flerårlige strategiske mål, der er
fastlagt i det foreslåede program, er gennemførelse af Europa2020-strategien,
der med sine flagskibsinitiativer om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst
indeholder foranstaltninger til at styrke den langsigtede bæredygtighed og
konkurrenceevne blandt virksomheder i EU i fremtiden. Programmet vil også
opfordre til en iværksætterkultur og fremme skabelse og vækst af SMV'er. Særligt
vil det foreslåede program bidrage til hovedmålet vedrørende beskæftigelse (75 %
af de 20-64 årige i beskæftigelse). 1.4.2. Specifikke
mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter 1. At forbedre rammevilkårene for
konkurrenceevne og bæredygtighed blandt Unionens virksomheder, herunder i
turismesektoren 2. At fremme iværksætteri, herunder
blandt særlige målgrupper 3. At forbedre adgangen til finansiering
for SMV'er 4. At forbedre adgangen til markeder i
Unionen og globalt. De mellemfristede mål for disse målsætninger
er anført i bilag I til forordningen. Berørte ABM/ABB-aktiviteter Der kan defineres en ny budgetstruktur efter
godkendelse af den interinstitutionelle aftale om det finansielle perspektiv
2014-2020. 1.4.3. Forventede
resultater og virkninger Det angives, hvilken virkning
forslaget/initiativet forventes at have for modtagerne/målgruppen. Det ultimative mål med det foreslåede program
er at opnå en positiv ændring af den økonomiske situation i EU og
virksomhederne i EU, såsom øget vækst, øget beskæftigelse og at øge antallet af
nye virksomheder. Bestræbelserne vil være koncentreret om at bidrage til
målsætningerne i Europa 2020-strategien og dens hovedmål ved at yde støtte til
aktiviteter i flagskibsinitiativet "En integreret industripolitik for en
globaliseret verden" og gennemgangen af loven om små virksomheder. Hovedformålet og programmets rolle er at
støtte udvikling, koordinering og gennemførelse af en moderne og effektiv
konkurrenceevnepolitik i Europa, med særlig fokus på SMV'erne. Nærmere bestemt vil de konkrete målsætninger
nævnt under pkt. 1.4.2 blive opfyldt ved: –
Forbedret adgang til finansiering for
vækstorienterede SMV'er og dem med potentiale til internationalisering –
bedre erhvervsstøtte og informationstjenester til
SMV'er om det indre marked og øvrige markeder –
øget udveksling af bedste praksis og information,
benchmarking og koordinering af politikker på regionalt, nationalt og europæiske
niveau –
forbedret konkurrenceevne i de relevante sektorer. Europæiske virksomheder er de primære
interessenter, der påvirkes af problemets underliggende drivkræfter, som det
nye program skal omfatte. SMV'erne påvirkes i højere grad af store firmaer pga.
deres karakteristika hvad angår kapital, ejerskab, ledelse og
finansieringsmetoder, der nødvendiggør skræddersyede politikker. Idet SMV'erne
hovedkilden til nye job i EU, har deres udvikling direkte indflydelse på
arbejdsstyrken. Fokus på de problemer, som SMV'erne står over for, ville også i
væsentlig grad forbedre udsigten til en øget beskæftigelse i EU. 1.4.4. Virknings-
og resultatindikatorer Det angives, hvilke indikatorer der kan
anvendes til at følge forslagets/initiativets gennemførelse Den resultatorienterede forvaltningstilgang,
der anvendes i det nuværende program, og den årlige performancevurdering, har
vist sig at være effektiv til at dokumentere programmets resultater samt til at
øge EU's ansvarliggørelse. Ved at bygge videre på denne erfaring og tage de
modtagne anbefalinger vedrørende evaluering i betragtning har det nye program
fået en tydelig logik (hvor SMART-målsætningerne bidrager til at opnå de
generelle målsætninger) og en række tilsvarende virknings- og
resultatindikatorer. Når der tages højde for tidsrummet mellem levering af
resultater og deres virkning på de generelle målsætninger, vil fremskridtet mod
at imødekomme dem som udgangspunkt blive målt med treårige intervaller, mens
fremskridtet mod at nå de operationelle målsætninger måles årligt. Hele listen
over indikatorer er vedlagt som bilag I til Kommissionens forslag til
forordning. 1.5. Forslagets/initiativets
begrundelse 1.5.1. Behov,
der skal dækkes på kort eller lang sigt Det foreslåede program vil hjælpe Kommissionen,
medlemsstater og hovedinteressenter med at designe, koordinere og gennemføre
effektive politikker for konkurrenceevne og iværksætteri og støtteaktiviteter,
der har til formål at imødekomme følgende langsigtede udfordringer: –
Problematisk adgang til finansiering –
Lavt niveau af antal SMV'er, der oprettes –
Forhold vedrørende branchespecialisering –
Begrænset kapacitet til at tilpasse sig
udfordringer vedrørende bæredygtighed –
Begrænset internationalisering af SMV'er –
Svag iværksætterånd og –
Uvenligt erhvervsmiljø. På kort til mellemlangt sigt vil det nye
program tage fat på følgende politiske, markedsmæssige og institutionelle
svigt: –
Mangel på politisk koordinering –
Informationsassymetrier –
Store transaktionsomkostninger og –
Fragmentering af reguleringsrammerne. 1.5.2. Merværdien
af EU's indsats EU har en unik placering som en europæisk
platform for udveksling af politikker og gensidig læring om konkurrenceevne og
SMV-relaterede politikker, der vedrører nationale, regionale og europæiske
interessenter. EU's aktiviteter tilfører værdi til aktiviteter på nationalt
og/eller regionalt plan ved at give en europæisk dimension til indsamling og
analyse af data, udvikling af statistiske værktøjer og metoder og fælles
indikatorer. En sådan fælleseuropæisk dokumentation er en forudsætning for en
solid analyse af de hovedfaktorer, der påvirker konkurrenceevnen og SMV'erne. 1.5.3. Erfaringer
fra lignende, tidligere gennemførte foranstaltninger Evaluering af iværksætter- og
innovationsprogrammet Kommissionen har foretaget foreløbige og
endelige evalueringer af iværksætter- og innovationsprogrammet (tilendebragt i
april 2009 og april 2011) og en foreløbig evaluering af rammeprogrammet for
konkurrenceevne og innovation (marts 2010). Disse evalueringer af iværksætter-
og innovationsprogrammet og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation
har vist, at programmernes målsætninger er relevant for og i overensstemmelse
med EU-politikkernes strategiske mål. Trods et begrænset budget har der været
synligt fremskridt, særligt vedrørende de mest vigtige foranstaltninger, der
henvender sig til SMV'er. Interview og øvrig dokumentation peger i retning
af en tydelig EU-merværdi. Evaluering af Forvaltningsorganet for
Konkurrenceevne og Innovation En del af iværksætter- og
innovationsprogrammets budget er tildelt Forvaltningsorganet for
Konkurrenceevne og Innovation. En evaluering, der blev tilendebragt i maj 2011,
konkluderede, at Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation leverede
gode resultater og var en effektiv leveringsmekanisme for de initiativer, som
organet er operationelt ansvarligt for. Den bekræftede, at næsten 100 % af
budgettet var blevet gennemført. Offentlig høring Der blev iværksat en offentlig høring om en
mulig efterfølger til rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation som en
del af konsekvensanalyseprocessen. Den blev henvendt til offentlige og private
organisationer eller enkeltpersoner, der ønskede at give udtryk for deres
synspunkter, såsom virksomheder, erhvervsorganisationer, støttetjenester inden
for forskning og innovation og national, regional og offentlig forvaltning. Den offentlige høringsproces bestod af en
onlineundersøgelse, en offentlig konference, møder med repræsentanter fra
medlemsstaterne i forskellige forvaltningsudvalg for rammeprogrammet for
konkurrenceevne og innovation og et møde afholdt af den strategisk rådgivende
gruppe for rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation. Høringen
bekræftede, at mange dele af det nuværende program fungerer godt, og at der er
bred opbakning til at opretholde et EU-program målrettet mod SMV'er og skabe et
gunstigt erhvervsmiljø. Forhold vedrørende SMV'ers adgang til finansiering blev
ligeledes drøftet på møder i finansieringsforummet for SMV'er, der blev afholdt
i september 2010 og marts 2011. 1.5.4. Sammenhæng
med andre relevante instrumenter og mulig synergivirkning Kommissionen vil sikre effektiv koordinering
af EU's og medlemsstaternes initiativer på den ene side og EU's initiativer
inden for tilknyttede områder på den anden side, og derved fokusere på
EU-merværdi og begrænsning af overlap. Synergier med andre programmer vil blive øget,
særligt ved tilvejebringelse af et værktøj, der ligeledes kan anvendes til
andre politiske formål. Enterprise Europe-netværket er en metode til at skabe
forbindelse til andre programmer og initiativer hvad angår spredning af
oplysninger oppefra og nedefter, promovering deraf samt indsamling af feedback
fra interessenter nedefra og op. Det nye program skal undgå overlap med andre
programmer: Det vil ikke omfatte målsætninger, der vedrører markedssvigt
vedrørende innovation, der vil blive omfattet af Horizon 2020-programmet.
Særligt vil de finansielle instrumenter i Horizon 2020-programmet fokusere på
finansiering, forskning og innovationsbaserede virkninger, hvorimod det nye
program vil være målrettet SMV'er i deres vækst- og internationaliseringsfaser.
Med denne målgruppe ville det nye program også undgå overlap med den europæiske
mikrofinansieringsfacilitet, Progress. Sidstnævnte blev oprettet som en del af
EU's reaktion på krisen med stigende arbejdsløshed og social udstødelse. Målet
med den europæiske mikrofinansieringsfacilitet, Progress, er at opnå øget
adgang til og mulighed for mikrofinansiering for sårbare grupper, særligt i den
sociale økonomi. Det samme vil gælde for det program, der følger efter fra år
2013, som vil blive udvidet til investeringer i sociale virksomheder. Derudover
vil garantiaktiviteterne i det foreslåede program være gældende samtidig med de
garantiaktiviteter, der finansieres via strukturfondene. Efterfølgeren til
SMV-garantifaciliteten vil fokusere mere på garantier, der støtter
grænseoverskridende og multinational långivning samt securitisering, i
overensstemmelse med anbefalingerne fra Den Europæiske Revisionsret. Dette vil
sikre en høj grad af komplementaritet med programmer som JEREMIE, der er rettet
mod det nationale og regionale plan. Komplementariteten af det nye program med det
foreslåede partnerskabsinstrument vil også blive nøje overvejet. Det vil være
afgørende, at EU's eksterne tiltag komplementerer den eksterne dimension af den
interne dagsorden med sikring af bæredygtig vækst og jobs i Europa. Med henblik på at opnå målsætningerne i det
nye program, og således som fremhævet i Kommissionens meddelelse om det næste
reguleringsramme, er det afgørende, at der tages højde for de særlige
interesser og omstændigheder, der knytter sig til SMV'erne, i udviklingen af
alle EU's politiker og finansieringsprogrammer. Den fremtidige finansielle
ramme vil blive udviklet til at gøre det lettere for små virksomheder at
deltage i finansieringsprogrammer ved at forenkle reglerne, reducere
deltageromkostningerne, fremskynde procedurerne vedrørende prisuddeling og
levere en one-stop-shop for at gøre det lettere for modtagere af EU-midler. 1.6. Varighed
og finansielle virkninger X Forslag/initiativ af begrænset varighed –
X Forslag/initiativ gældende fra den 1.
januar 2014 til den 31. december 2020 –
X Finansiel virkning (betalingsbevillinger)
fra 2014 til 2024 (vedrørende de finansielle instrumenter til 2035) ¨ Forslag/initiativ af ubestemt varighed –
Gennemførelse med en indkøringsperiode fra YYYY til
YYYY –
derefter gennemførelse i fuldt omfang. 1.7. Planlagte
forvaltningsmetoder[26] X Direkte central forvaltning ved
Kommissionen X Indirekte central forvaltning ved
uddelegering af gennemførelsesopgaver til: –
X gennemførelsesorganer –
X organer oprettet af fællesskaberne[27] –
¨ Nationale offentligretlige organer/organer med offentlige
tjenesteydelsesopgaver –
¨ personer, der er pålagt at gennemføre specifikke aktioner i
henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er
identificeret i den relevante basisretsakt, jf. artikel 49 i finansforordningen
¨ Delt forvaltning
med medlemsstaterne ¨ Decentral forvaltning med tredjelande X Fælles forvaltning med internationale
organisationer Bemærkninger: Det er meningen, at målsætningen delvist vil
blive forvaltet direkte af Kommissionen og delvist indirekte ved overdragelse
af beføjelser til forvaltningsorganer. Hvad angår andre muligheder for indirekte forvaltning
og under hensyntagen til karakteren af målsætningerne og projekterne i de
foreslåede programmer, overvejer Kommissionen at gøre brug af et eksisterende
ledelsesorgan. Dette vil alene vedrøre opgaver, der ikke medfører politiske
valg. Fælles forvaltning med internationale
organisationer såsom Europarådet, OECD, UNWTO (FN's Turismeorganisation) og ETC
– Den Europæiske Rejsekommission overvejes også til visse analytiske
aktiviteter og benchmarkingaktiviteter. De finansielle instrumenter vil blive gennemført
af Den Europæiske Investeringsfond. 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER
2.1. Bestemmelser
om overvågning og rapportering Hyppighed og betingelser angives Europa-Kommissionen
vil løbende sikre overvågning af gennemførelsen af fremtidige programmer, hvilket
vil ske direkte fra Kommissionens tjenester og indirekte ved institutioner
såsom Den Europæiske Investeringsfond og forvaltningsorganerne, der kan blive
betroet opgaven med gennemførelse af dele af programmet. Kommissionen vil
udarbejde en årlig overvågningsrapport, der undersøger effektiviteten af de
støttede aktiviteter hvad angår finansiel gennemførelse, resultater og, om
muligt, virkning og mulighed for nødvendige tilpasninger af politikken og
finansieringsprioriteringer. Måling af performance vil være underlagt en
konsistent række af indikatorer. Overvågnings- og
evalueringssystemet vil i det store hele være tilsvarende det, der anvendes i
det nuværende program, men der vil blive foretaget følgende forbedringer i
forhold til dataindsamling og analysesystemet samt tilgangen til evaluering og
overvågning (efter anbefalingerne fra evalueringerne af det nuværende program): –
Formulering af en ny række særlige indikatorer og
overvågningsordninger –
krydshenvisning til Europa
2020-flagskibsindikatorerne for at styre programforvaltningsprocessen og levere
yderligere bidrag til Europa 2020-overvågningsprocessen –
Brug af kontrafaktiske metoder, evt. sammenligning
af stikprøver fra modtagere med en tilsvarende andel af ikke-modtagere, og med
henblik at adskille programmets virkning i forhold til de foreslåede
indikatorer fra effekten af ændrede økonomiske omstændigheder –
Evt. anvendelse af tematiske evalueringer på tværs
af de forskellige komponenter i det fremtidige program. Det nye program
vil være underlagt en foreløbig og efterfølgende evaluering med henblik på at
vurdere fremskridtet mod målsætningerne og resultaterne. Den foreløbige
evaluering vil blive tilendebragt ved udgangen af 2017, således at den kan
indgå i udarbejdelsen af et efterfølgende instrument til programmet. Den
efterfølgende evaluering vil finde sted senest to år efter færdiggørelse af
programmet. 2.2. Forvaltnings-
og kontrolsystem 2.2.1. Konstaterede
risici Programmets budget vil blive gennemført via
finansielle instrumenter, tilskud og offentligt udbud. Risiciene er forskellige
for hver enkelt af de forskellige udgiftsposter. Revision foretaget af Den
Europæiske Revisionsret og Kommissionens egne efterfølgende revision har
identificeret følgende hovedrisici, der forbliver potentielt gældende for dette
program: For finansielle instrumenter: De
identificerede hovedrisici vedrører berettigelse (af internationale finansielle
institutioner og finansielle modtagere), overensstemmelse mellem kontrakter
(omdannelse af Kommissionens krav til kontraktlig dokumentation),
overensstemmelse mellem processer (manglende overholdelse af processer
foreskrevet af Kommissionen) og performance (manglende opfyldelse af
foruddefinerede mål/målsætninger). Disse risikotyper vil blive håndteret under
hensyn til følgende faktorer: ·
Væsentlige aspekter ved forvaltnings- og
kontrolprocesser udføres af internationale finansielle institutioner. ·
Kommissionen skal i betydeligt omfang stole på de
internationale finansielle institutioners forvaltningskontrolsystemer. ·
Det er vigtigt at sikre det rette niveau af
kontroller i gennemførelseskæden med tydelige ansvarsområder for alle
involverede parter. ·
Den væsentlige forudgående godkendelse af
Generaldirektoratets finansielle enheder gælder alene budgetmæssige
transaktioner med de internationale finansielle institutioner og ikke
projekt-specifikke transaktioner. For tilskud: De komplekse regler for
omkostningsberettigelse og den relativt begrænsede ekspertise i finansiel
forvaltning hos visse modtagere (SMV'er) kan medføre en stor risiko for
ukorrekt anmeldte omkostninger (f.eks. krav fra modtagere om ikke-afholdte
omkostninger til ejere og ledere af SMV'er). Mangel på en samlet database med oplysninger
om modtagere, projekter og anmeldte omkostninger kan gøre det vanskelligt at opdage
risikobetonede modtagere og eventuelt dobbeltopkrævning af omkostninger eller
øvrige uregelmæssigheder, hvilket kan medføre ineffektive foranstaltninger til
bekæmpelse af svig. For offentligt udbud: Uopdagede fejl eller
ikke rettede unøjagtigheder i udbud eller udbudsspecifikationer kan medføre, at
kontrakten ikke kan gennemføres. 2.2.2. Planlagte
forvaltningsmetoder Der overvejes forskellige kontrolmetoder til
imødegåelse af de forskellige risici, der er anført ovenfor 1. FINANSIELLE INSTRUMENTER Information om oprettelse af det interne
kontrolsystem Der overvejes et forvaltnings- og
kontrolsystem til de finansielle instrumenter baseret på følgende
foranstaltninger: –
Forudgående vurdering af internationale finansielle
institutioner –
risikobaseret overvågning, herunder på grundlag af
standardiseret rapportering –
forebyggende foranstaltninger i form af udvikling
af krav til berettigelse, overensstemmelse mellem kontrakter, overensstemmelse
mellem processer og performance –
kontraktuelle foranstaltninger, der giver mulighed
for afhjælpning i tilfælde af fejl i gennemførelsen hvad angår krav vedrørende
berettigelse, overensstemmelse mellem kontrakter, overensstemmelse mellem
processer og performance –
forudgående kontrol af betalinger fra
Generaldirektoratet til de internationale finansielle institutioners
forvaltningskonto –
tilpasning af foranstaltninger af generel interesse –
deltagelse i forvaltning –
rettigheder til revision af internationale
finansielle institutioner, underliggende institutioner og endelige modtagere –
et fuldt revisionsspor, der omfatter
gennemførelseskæden –
compliance- og gennemførelsesrevision af
Kommissionens ansatte –
integreret kvalitetskontrol, under hensyntagen til
systemet med interne kontroller og intern revision, foretages af de internationale
finansielle institutioner og underliggende institutioner med sigte på kravene
til berettigelse, overensstemmelse mellem kontrakter, overensstemmelse mellem
processer og performance –
regnskaber revideret af eksterne revisorer –
årlige revisionserklæringer fra internationale
finansielle institutioner. Dokumentation for, at processerne virker så
planlagt vil blive sikret via adskillige informationskanaler: –
Ledelsens kendskab til Generaldirektoratets interne
kontrolsystemer indsamlet i det daglige arbejde og ved erfaring –
Generaldirektoratets formelle tilsyns-,
opfølgnings- og overvågningsordninger –
resultaterne fra den årlige ICS-vurdering ('fuld
compliance med baselinekrav') –
resultaterne af risikovurderingsøvelsen –
forudgående og efterfølgende kontroller, herunder
rapporteringer om undtagelser og/eller svagheder i interne kontroller –
Resultaterne af Generaldirektoratets eksterne
revision –
revisions- og konsulentarbejde udført af
Generaldirektoratets interne revisionsenhed –
evalueringer af programmerne udført af eksterne
evaluatorer. Revision foretaget af den interne
revisionsfunktion, den interne revisionstjeneste eller revisionsretten vil give
yderligere feedback om kontrolsystemets tilstrækkelighed. Vurdering af omkostninger og fordele ved de
kontroller, der er forudsat i kontrolsystemet De planlagte kontroller er vurderet i en bred
sammenhæng i overensstemmelse med COSO's modeldefinition af intern kontrol
defineret som "en proces, der er designet til at yde rimelig sikkerhed for
opnåelsen af målsætningerne om driftseffektivitet, pålidelighed ved finansiel
rapportering og overensstemmelse med gældende love og bestemmelser."
Omkostningerne til kontroller vurderes under hensyntagen til alle
omstændigheder, der dækker alle aktiviteter, der direkte eller indirekte er
knyttet til godkendelsen af de internationale finansielle institutioners, de
kreditformidlende institutioners og FB's rettigheder og udgiftens
regelmæssighed. Om muligt bliver de yderligere specificeret på de forskellige
forvaltningstrin og i overensstemmelse med beskrivelsen af det planlagte
kontrolsystem. Justeringer, der skal tage højde for de
forventede ændringer i det nye forslag, omfatter følgende: a) Afklaring af de gældende regler i henhold
til egenkapital/låneplatforme og øgede forebyggende foranstaltninger vha.
udvikling relevante krav. b) tilpasning af tilpasning af
foranstaltninger af generel interesse og yderligere kontraktuelle
foranstaltninger, der giver mulighed for afhjælpning i tilfælde af fejl ved
gennemførelsen hvad angår krav. Vurdering af det forventede risikoniveau
for manglende overholdelse af de gældende regler I det planlagte kontrolsystem vil det
forventede risikoniveau for manglende overholdelse (defineret som den
forventede risiko for fejl hvad angår lovlighed og regelmæssighed på
transaktionsniveau) blive holdt under 2 % set over flere år, dog med en
lavere omkostning grundet begrænsning af risikoforekomster og risikovirkninger,
der bringes under kontrol med de yderligere foranstaltninger, der iværksættes. Fejlprocenten forventes at falde grundet
tydeliggørelse af de gældende regler, herunder SMART-kravene, yderligere
styrkelse af kontraktuelle foranstaltninger og yderligere interessesammenfald. 2. TILSKUD Det påtænkes, at en væsentlig del af
nærværende programs budget vil blive gennemført ved centraliseret, indirekte
forvaltning, dvs. af forvaltningsorganer. Information om oprettelse af det interne
kontrolsystem Den nuværende ramme for interne kontroller
bygger på gennemførelsen af Kommissionens interne kontrolstandarder, procedurer
til udvælgelse af de bedste projekter og oversættelse til juridiske
instrumenter, forvaltning af projekter og kontrakter i hele projektets
livscyklus, forudgående kontroller af krav, herunder modtagelse af
revisionsbeviser, forudgående dokumentation for omkostningsmetoder,
efterfølgende revision og tilretning og evaluering. Dokumentationen for indkaldelser af forslag
indeholder detaljerede retningslinjer om reglerne for berettigelse og særligt
om de oftest forekommende fejl i tilknytning til personaleomkostninger.
Allerede ved indgivelsen af et forslag opfordres modtagerne til at afgive
tilstrækkelige oplysninger om de planlagte omkostninger, som giver mulighed for
efterfølgende godkendelse og opdagelse af eventuelle fejl eller misforståelser
og, om nødvendigt, ændringer af gennemførelsen eller tilpasning af aftalen om
tilskud. Dette vil i væsentlig grad øge modtagernes retssikkerhed og mindske
risikoen for fejl. Der vil blive foretaget efterfølgende
kontroller med henblik på at fastlægge den repræsentative gennemsnitlige
fejlprocent, der vil eksistere på trods af uddannelse, efterfølgende kontroller
og tilretninger. Den efterfølgende revisionsstrategi for udgifter under
programmet vil være baseret på den finansielle revision af transaktioner
defineret i pengeenhedsstikprøvemetoden, komplementeret af en risikobaseret
prøve. Den efterfølgende revisionsstrategi vedrørende lovlighed og
regelmæssighed vil blive komplementeret af øget driftsevaluering og strategien
for bekæmpelse af svig (jf. punkt 2.3 nedenfor). Vurdering af omkostninger og fordele ved de
kontroller, der er forudsat i kontrolsystemet Der skal findes en balance mellem at skabe
øget interesse for programmet ved at mindske kontrolbyrden for modtagerne (øget
tillid og risikotagning ved brug af faste procentsatser, engangsbeløb og
skalaer for enhedsomkostninger) på den ene side og sikring af, at den
procentvise andel af urettede fejl forbliver så lav som mulig på den anden
side. Generaldirektoratet for Erhvervspolitik vil
oprette et omkostningseffektivt internt kontrolsystem, der vil give rimelig
sikkerhed for, at risikoen for fejl i løbet af den flerårige udgiftsperiode
årligt ligger inden for 2-5 %, med det ultimative mål om at nå et endeligt
fejlniveau så tæt som muligt på 2 % ved afslutningen af de flerårige
programmer, når der er taget højde for den finansielle virkning af alle
gennemgange, rettelses- og genopretningsforanstaltninger. Revisionsstrategien har til formål at
tilvejebringe en rimelig og pålidelig fremstilling af risikoen for fejl og
effektivt at undersøge tegn på svig. De forudgående kontroller af forslagene
før underskrift af bevillingsaftalen og præcisering af reglerne for
støtteberettigelse bør ikke i væsentlig grad øge tidshorisonten til at indgå en
aftale. De anvisningsberettigede skal foretage årlige indberetninger af
omkostninger og fordele ved kontrollerne, og Kommissionen skal foretage
indberetning til den lovgivende myndighed inden for midtvejsevalueringens ramme
om det mål for fejlprocent, der ville kunne opnås. Vurdering af det forventede risikoniveau
for manglende overholdelse af de gældende regler A. Nuværende fejlkilder Baseret på de foreløbige resultater er der
noteret gentagne fejl i forbindelse med følgende: ·
Personaleomkostninger:
Opkrævning af gennemsnitlige eller budgetterede omkostninger (i stedet for de
faktiske omkostninger), manglende registrering af den tid, der anvendes til
programmet, opkrævning af uberettigede poster (afholdte omkostninger til ejere
og ledere af SMV'er). ·
Andre direkte omkostninger: Regelmæssige fejl, der er noteret, er outsourcing uden forudgående
bemyndigelse eller uden at respektere reglerne om "value for money"
etc. ·
Indirekte omkostninger:
I en række tilfælde er de indirekte omkostninger en fast procentsats af de
direkte omkostninger, og således er fejlen i de indirekte omkostninger
proportional med fejlen i de direkte omkostninger. B. Foreslåede muligheder for forenkling Programmet vil drage fordel af de
forenklingsforanstaltninger, der er indeholdt i den treårlige gennemgang af
finansforordningen. Inden for denne ramme vil Kommissionen gøre brug af
muligheden for at iværksætte forenklingsforanstaltninger som f.eks. skalaer for
enhedsomkostninger til ejere og ledere af SMV'er eller brug af normalsatser for
personaleomkostninger på linje med modtagerens sædvanlige regnskabsprincipper. C. Bidrag fra kontrolændringer til at
nedsætte det forventede niveau af overtrædelse Udgangspunktet er status quo baseret på den
allerede udførte revision af tilskud fra rammeprogrammet for konkurrenceevne og
innovation. Den fejlmargin, der blev opdaget i forbindelse med den løbende
revision af rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, er indtil videre
omkring 5 %. På baggrund af antagelser om, at: –
Tilskudsmodtagerne under det fremtidige
rammeprogram for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er svarer til dem, der
deltog i programmet for konkurrenceevne og innovation, og –
at en tredjedel af fejlkilderne vurderes at være
dem, der er anført under punkt B ovenfor, forventes de forenklingsforanstaltninger, der er
omfattet af finansforordningen, at medføre en nedbringelse af fejlprocenten. En
yderligere nedbringelse af fejlprocenten forventes ved den efterfølgende
præcisering af reglerne for støtteberettigelse. Konklusion: Alt i alt, på baggrund af
ovennævnte foranstaltninger, er det ultimative mål at opnå et endeligt
fejlniveau så tæt som muligt på 2 % ved udgangen af livscyklussen. Dette scenarie er baseret på formodningen om,
at forenklingsforanstaltningerne ikke bliver ændret i væsentligt omfang i
beslutningsprocessen. 3. OFFENTLIGT UDBUD Den interne kontrolramme, der bygger på
gennemførelse af Kommissionens interne kontrolstandarder, procedurer for
offentlige udbud vedrørende valg af de bedste forslag og kontraktstyring i hele
projekt-/kontraktfasen, og de efterfølgende kontroller af fakturaer og
betalinger skal forhindre, at den resterende fejlandel overstiger 2 %. 2.3. Foranstaltninger
til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Anfør eksisterende eller planlagte
forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger. Inden for rammerne af Kommissionens strategi
for bekæmpelse af svig (CAFS)[28],
og med hjælp fra OLAF via høring og deltagelse i OFAF's netværk til
forebyggelse og afsløring af svig, har Generaldirektoratet for Erhvervspolitik udviklet sin egen
strategi for bekæmpelse af svig, der omfatter foranstaltninger til forebyggelse
og afsløring af svig og uregelmæssigheder, både internt og i forhold til
modtagere og kontrahenter. Denne strategi for bekæmpelse af svig vil blive
opdateret hvert år. Særligt hvad angår tilskud forudsættes det i
Generaldirektoratet for Erhvervspolitiks handlingsplan for en strategi for
bekæmpelse af svig, at der oprettes et centralt register over alle modtagere
(koordinatorer, partnere, underleverandører og andre aktører) og projekter
(rapporter og omkostningsanmeldelser). Denne database, i kombination med den
planlagte erhvervelse af effektive dataanalyseværktøjer til afsløring af tegn
på svig eller 'advarselslamper', vil i væsentlig grad forbedre
kontrolfunktionerne og mulighederne for at foretage revision. Med henblik på at øge kendskabet til og
muligheden for at foretage forebyggende og effektive kontroller, forudsættes
det i Generaldirektoratet for Erhvervspolitiks handlingsplan for en strategi
for bekæmpelse af svig, at der vil blive udbudt særlige uddannelsestilbud og
vejledningsmateriale. Derudover vil der blive udviklet og gennemført en
kontrolstruktur for vurdering af den finansielle og tekniske kapacitet blandt
modtagerne samt en risikokategorisering af modtagerne baseret på indikatorer
for svig, registrering i it-værktøjer og identificering af
forudgående/efterfølgende revision. Der vil derudover blive udviklet
revisionsprocedurer og vejledning til risikobaserede, efterfølgende kontroller
med fokus på eventuelle tilfælde af svig og uregelmæssigheder. Denne strategi
for bekæmpelse af svig vil også blive justeret i forhold til de interne
kontrolstandarder, særligt med risikovurderingsøvelsen, og i forhold til
strategien for bekæmpelse af svig blandt øvrige enheder under Generaldirektoratet
og fremdelegerede enheder. Hvad angår de finansielle instrumenter skal
Kommissionen sikre, at den kontraktlige dokumentation hos de internationale
finansielle institutioner omfatter foranstaltninger til bekæmpelse af svig,
korruption og andre ulovlige aktiviteter og en forpligtelse for de
internationale finansielle institutioner til at gennemføre disse
foranstaltninger i deres kontrakter med udvalgte institutioner og også i deres
forvaltnings- og kontrolsystemer, herunder f.eks. overvågningsaktiviteter
baseret på foruddefinerede krav fra Kommissionen. 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS
ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNING 3.1. Udgiftsområde(r)
i den flerårige finansielle ramme og berørt(e) udgiftspost(er) ·
Nye budgetposter, som der er søgt om (indikativ) Efter samme rækkefølge som udgiftsområderne
i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag Udgiftsområde 1 || Forskellige || Fra EFTA-lande || Fra kandidatlande || Fra tredjelande || I henhold til artikel 18, stk. 1, litra aa i finansforordningen [1] || Operationel udgiftspost: 02 02 01 Program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er || Forskellige || JA || JA || JA || nej [1] || Administrativ(e) udgiftspost(er) || Ikke forskellige || JA || JA || JA || nej 3.2. Anslået
virkning for udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af den anslåede
virkning for udgifterne I mio. EUR (3 decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: 1 || Nummer || [Område ……………...……………………………………………………………….] Generaldirektoratet for Erhvervspolitik || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || Efter 2020 || I ALT Driftsbevillinger || || || || || || || || || Budgetpostens nummer || Forpligtelser || (1) || 213,600 || 256,000 || 300,500 || 346,000 || 393,500 || 441,000 || 492,400 || || 2443,000 Betalinger || (2) || 110,240 || 235,240 || 287,240 || 311,240 || 327,240 || 368,240 || 439,240 || 364,320 || 2443,000 Administrative bevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer[29] || 02.0104 || (3) || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 12,000 || 12,000 || || 79,000 Bevillinger I ALT til Generaldirektoratet for Erhvervspolitik || Forpligtelser || =1+3 || 224,600 || 267,000 || 311,500 || 357,000 || 404,500 || 453,000 || 504,400 || || 2522,000 Betalinger || =2 +3 || 121,240 || 246,240 || 298,240 || 322,240 || 338,240 || 380,240 || 451,240 || 364,320 || 2522,000 Driftsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || 213,600 || 256,000 || 300,500 || 346,000 || 393,500 || 441,000 || 492,400 || || 2443,000 || Betalinger || (5) || 110,240 || 235,240 || 287,240 || 311,240 || 327,240 || 368,240 || 439,240 || 364,320 || 2443,000 || Administrative bevillinger I ALT finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer || (6) || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 12,000 || 12,000 || || 79,000 || Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE <1> i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || =4+ 6 || 224,600 || 267,000 || 311,500 || 357,000 || 404,500 || 453,000 || 504,400 || || 2522,000 || Betalinger || =5+ 6 || 121,240 || 246,240 || 298,240 || 322,240 || 338,240 || 380,240 || 451,240 || 364,320 || 2522,000 || || Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 5 || "Administrative udgifter" I mio. EUR (3
decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I ALT Generaldirektoratet for Erhvervspolitik || Menneskelige ressourcer || 18,764 || 19,140 || 19,522 || 19,913 || 20,311 || 20,717 || 21,131 || 139,498 Andre administrative udgifter || 0,086 || 0,088 || 0,089 || 0,091 || 0,093 || 0,095 || 0,097 || 0,639 || || || || || || || || || Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 DG ENTR[30] i den flerårige finansielle ramme || (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) || 18.850 || 19.228 || 19.611 || 20.004 || 20.404 || 20.812 || 21.228 || 140.137 I mio. EUR (3
decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || Efter 2020 || I ALT Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDER 1 til 5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || 243,450 || 286,228 || 331,111 || 377,004 || 424,904 || 473,812 || 525,628 || || 2662,137 Betalinger || 140,090 || 265,468 || 317,851 || 342,244 || 358,644 || 401,052 || 472,468 || 364,320 || 2662,137 3.2.2. Anslået
virkning for driftsbevillingerne –
¨ Forslaget/initiativet indebærer ikke, at der anvendes
driftsbevillinger –
X Forslaget/initiativet indebærer ikke, at
der anvendes driftsbevillinger, jf. nedenfor: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3
decimaler) || Der angives mål og output[31] ò || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I ALT || OUTPUT || Type af output[32] || Gns.omk. ved output || Antal output || Omkostninger || Antal output || Omkostninger || Antal output || Omkostninger || Antal output || Omkostninger || Antal output || Omkostninger || Antal output || Omkostninger || Antal output || Omkostninger || Output i alt || Samlede omkostninger || SPECIFIKT MÅL NR. 1: At forbedre rammebetingelserne for konkurrenceevne og bæredygtighed blandt EU's virksomheder || || || || || || || || || || || || || || || || || Foranstaltninger til fremme af den europæiske konkurrenceevne: || Undersøgelser, effektmålinger, evalueringer, konferencer || 0,250 || 54 || 13,500 || 55 || 13,750 || 57 || 14,250 || 58 || 14,500 || 60 || 15,000 || 61 || 15,250 || 62 || 15,500 || 407 || 101,680 || Aktiviteter til udvikling af en politik for SMV'er og fremme af SMV'ernes konkurrenceevne || Møder, rapporter, databaser || 0,075 || 98 || 7,350 || 98 || 7,350 || 122 || 9,150 || 124 || 9,300 || 128 || 9,600 || 138 || 10,350 || 152 || 11,400 || 860 || 64,480 || Turisme || Projekter, priser, undersøgelser, events || 1,000 || 9 || 9,000 || 12 || 12,000 || 16 || 16,000 || 19 || 19,000 || 22 || 22,000 || 25 || 25,000 || 28 || 28,000 || 131 || 131,440 || Nye forretningskoncepter for forbrugsgoder || Projekter med efterprøvning i markedet || 1,000 || 8 || 8,000 || 9 || 9,000 || 11 || 11,000 || 13 || 13,000 || 14 || 14,000 || 15 || 15,000 || 17 || 17,000 || 87 || 86,800 || Subtotal for specifikt mål nr. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || 384,400 || SPECIFIKT MÅL NR. 2: At fremme iværksætteri || || || || || || || || || || || || || || || || || Aktiviteter til fremme af iværksætteri || Undersøgelser, kampagner, events || 0,5 || 5 || 2,500 || 6 || 3,000 || 5 || 2,500 || 6 || 3,000 || 6 || 3,000 || 6 || 3,000 || 7 || 3,500 || 41 || 20,720 || Antal udvekslinger || 0,007 || 600 || 4,200 || 720 || 5,040 || 1300 || 9,100 || 1400 || 9,800 || 1650 || 11,550 || 1770 || 12,390 || 2000 || 14,000 || 9440 || 66,080 || Subtotal for specifikt mål nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || 86,800 || SPECIFIKT MÅL NR. 3: At forbedre SMV'ernes adgang til finansiering || || || || || || || || || || || || || || || || Finansielle instrumenter || Antal modtagere blandt SMV'er || 0,004 || 7500 || 30,000 || 17 000 || 68,000 || 27 000 || 108,000 || 31 000 || 124,000 || 31 000 || 124,000 || 31 000 || 124,000 || 42 000 || 168,000 || 186500 || 746,320 || Lånevolumen (mio. EUR) || || 1 071 || || 2 201 || || 3 384 || || 3 995 || || 4 065 || || 4 119 || || 5 420 || || 24255 || || Antal modtagere blandt SMV'er (risikovillig kapital) || 1 220 || 10 || 12,200 || 30 || 36,600 || 46 || 56,120 || 85 || 103,700 || 115 || 140,300 || 140 || 170,800 || 140 || 170,800 || 566 || 690,000 || Mio. EUR investeret (risikovillig kapital) || || 103 || || 343 || || 686 || || 1 064 || || 1 445 || || 1 817 || || 1 869 || || 7 327 || || Subtotal for specifikt mål nr. 3 || || || || || || || || || || || || || || || || 1436,320 || SPECIFIKT MÅL NR. 4: At forbedre adgangen til markederne || || || || || || || || || || || || || || || || || Enterprise Europe-netværket || Forslag vedrørende partnerskaber || 0,005 || 5732 || 28,660 || 5821 || 29,105 || 5923 || 29,615 || 6040 || 30,200 || 6106 || 30,530 || 6336 || 31,680 || 6540 || 32,700 || 42 498 || 212,500 || SMV'er der modtager støttetjenester (pr. 1 000 SMV'er) || 0,065 || 403 || 26,195 || 418 || 27,170 || 438 || 28,47 || 458 || 29,77 || 488 || 31,720 || 508 || 33,020 || 539 || 35,035 || 3252 || 211,380 || Støtte til SMV'er i udlandet || Undersøgelser || 0,250 || 10 || 2,500 || 12 || 3,000 || 15 || 3,750 || 14 || 3,500 || 15 || 3,750 || 18 || 4,500 || 20 || 5,000 || 104 || 25,951 || || SMV-centre, SMV-helpdesks || 1,000 || 5 || 5,000 || 6 || 6,000 || 7 || 7,000 || 9 || 9,000 || 10 || 10,000 || 11 || 11,000 || 12 || 12,000 || 60 || 60,000 || || Platforme, events, fremmende aktiviteter || 0,200 || 6 || 1,200 || 6 || 1,300 || 8 || 1,600 || 10 || 1,900 || 10 || 2,000 || 12 || 2,400 || 13 || 2,600 || || 13,249 || Støtte til internationalt industrisamarbejde || Workshopper, møder || 0,200 || 5 || 1,000 || 7 || 1,400 || 8 || 1,600 || 9 || 1,800 || 10 || 2,000 || 11 || 2,200 || 12 || 2,400 || 62 || 12,400 || Subtotal for specifikt mål nr. 4 || || || || || || || || || || || || || || || || 535.480 || OMKOSTNINGER I ALT || || 213,600 || || 256,000 || || 300,500 || || 346,000 || || 393,500 || || 441,000 || || 492,400 || || 2443,000 3.2.3. Anslået
virkning for bevillinger af administrativ art 3.2.3.1. Sammenfatning
–
¨ Forslaget/initiativet indebærer ikke, at der anvendes
administrationsbevillinger –
X Forslaget/initiativet indebærer, at der
anvendes administrationsbevillinger, jf. nedenfor: Millioner EUR (3
decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I ALT UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || 18,764 || 19,140 || 19,522 || 19,913 || 20,311 || 20,717 || 21,131 || 139,498 Andre administrative udgifter || 0,086 || 0,088 || 0,089 || 0,091 || 0,093 || 0,095 || 0,097 || 0,639 Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || 18,850 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137 Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5[33] i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || || || || || || || || Andre administrationsudgifter || || || || || || || || Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || I ALT || 18,85050 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137 3.2.3.2. Anslået
behov for menneskelige ressourcer –
¨ Forslaget/initiativet indebærer ikke, at der anvendes
menneskelige ressourcer –
X Forslaget/initiativet indebærer, at der
anvendes menneskelige ressourcer, jf. nedenfor: Skøn udtrykt i
FTÆ || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) || XX 01 01 01 (Hovedsæde og Kommissionens repræsentationskontorer) || 110 || 110 || 110 || 110 || 110 || 110 || 110 XX 01 01 02 (Delegationer) || || || || || || || XX 01 05 01 (Indirekte forskning) || || || || || || || 10 01 05 01 (Direkte forskning) || || || || || || || Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter: FTÆ)[34] || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE under den "samlede bevillingsramme") || 58 || 58 || 58 || 58 || 58 || 58 || 58 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA og SNE i delegationerne) || || || || || || || XX 01 04 yy[35] || i hovedsæder[36] || || || || || || || || i delegationer || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – indirekte forskning) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – direkte forskning) || || || || || || || Andre budgetposter (skal angives) || || || || || || || I ALT || 168 || 168 || 168 || 168 || 168 || 168 || 168 XX er lig med
politikområdet eller det berørte budgetafsnit. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af
det personale, som generaldirektoratet allerede har afsat til aktionen,
og/eller interne rokader i generaldirektoratet, hvortil kommer de eventuelle
yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i
forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de
budgetmæssige begrænsninger. Generaldirektoratet for Erhvervspolitik overvejer
delvist eksternalisering til et eksisterende forvaltningsorgan. Beløb og
modregninger vil om nødvendigt blive justeret i overensstemmelse med
resultaterne af eksternaliseringsprocessen. Beskrivelse af de arbejdsopgaver, der skal
udføres: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte || Eksternt personale || 3.2.4. Forenelighed
med den nuværende flerårige finansielle ramme –
X Forslaget/initiativet er foreneligt med
Kommissionens forslag til en flerårig finansiel ramme 2014-2020, KOM(2011) 500
endelig. –
¨ Forslaget/initiativet kræver en omlægning af det relevante
udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme. Der redegøres
for behovet med angivelse af de berørte udgiftsområder og budgetposter og
beløbenes størrelse. […] –
¨ Forslaget/initiativet kræver, at fleksibilitetsinstrumentet
anvendes, eller at den flerårige finansielle ramme revideres.[37] Der redegøres
for behovet med angivelse af de berørte udgiftsområder og budgetposter og
beløbenes størrelse. […] 3.2.5. Tredjeparts
deltagelse i finansieringen [skal færdiggøres] –
Forslaget/initiativet tillader ikke samfinansiering
med deltagelse af tredjepart. I mio. EUR (3 decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I alt Lande uden for EU, der deltager i programmet[38] || || || || || || || || Samfinansierede bevillinger I ALT || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm 3.3. Anslået
virkning for indtægterne –
X Forslaget/initiativet har ingen finansiel
virkning for indtægterne. –
¨ Forslaget/initiativet har følgende virkning for indtægterne: –
¨ på egne indtægter –
¨ på diverse indtægter I mio. EUR (3 decimaler) På budgettets indtægtsside: || Bevillinger til rådighed i indeværende regnskabsår || Forslagets/initiativets virkning[39] År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || Indsæt så mange kolonner som nødvendigt for at vise varigheden af virkningerne (jf. punkt 1.6) Artikel …………. || || || || || || || || For diverse indtægter, der er formålsbestemte,
angives det, hvilke af budgettets udgiftsposter der påvirkes. […] Det oplyses, hvilken metode der er benyttet
til at beregne virkningerne for indtægterne. [1] KOM(2011) 500 endelig. [2] Mere end 50 000 forskellige brugere af
IPR-webportaler og e-læringstjeneser i de første 3 år med mere end 2 mio. hits,
mere end 30 uddannelsesseminarer og interaktive workshops hvert år, hvoraf 2/3
foregik i Europa, til indsamling af SMV'ernes bekymringer. [3] Undersøgelser/rundspørger foretaget af individuelle,
mindre medlemsstater ville have mindre EU-merværdi og ikke dække anvendelsesområdet
i hele EU og kan medføre en gentagelse af forskning, der allerede er udført i
andre lande. [4] Disse typer af foranstaltninger
indebærer en øget merværdi og virkning, hvis de sker med en
koordinering/samarbejde mellem medlemsstaterne. Derudover er der en tendens
til, at medlemsstaterne har færre ressourcer til promovering af deres
destinationer og navnlig promovering af tværnationale turismeprodukter. [5] KOM(2011) 500 endelig, SEK(2011) 867 - 868 endelig. Meddelelse
fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og
Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Et budget for Europa 2020 – Del II: Politikker. [6] Endelig rapport: Evaluering af forvaltningsorganet for
konkurrenceevne og innovation, 12. maj 2011.
http://ec.europa.eu/cip/files/docs/evaluation-of-eaci-may-2011_en.pdf. [7] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/public-consultation-annex2-to-final-report_en.pdf. [8] "http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/final_report_eip_interim_evaluation_04_2009_en.pdf". [9] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/eip-final-evaluation-report_en.pdf. [10] Programmets budget er blevet nedsat sammenlignet med det
beløb, der er offentliggjort i Kommissionens meddelelse "Et budget for
Europa 2020" (KOM(2011)500) pga. det faktum, at tiltag til støtte af
standardisering vil blive finansieret op til et beløb på 182 mio. EUR uden for
programmet med henblik på at opretholde deres succesrige struktur og effektive
gennemførelse. [11] KOM(2010) 2020 endelig. [12] KOM(2010) 614 endelig. [13] KOM(2008) 394 endelig. [14] KOM(2008) 78 endelig. [15] KOM(2011) 398 endelig. [16] EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36. [17] 2009-Eurobarometerundersøgelsen om iværksætteri. [18] KOM(2010) 352 endelig. [19] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1. [20] EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13. [21] EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15. [22] Disse indikatorer henviser til udvikling inden for området
erhvervs- og industripolitik. Kommissionen er ikke eneansvarlig for, at målene
nås. En række andre faktorer uden for Kommissionens kontrol påvirker også
resultaterne på dette område. [23] NEER/REER baseret på ULC, dog undtaget virkningen af
valutasvingninger (NEER = den nominelle, effektive valutakurs, REER = den reale
effektive valutakurs ULC = enhedslønomkostninger. [24] ABM: Aktivitetsbaseret forvaltning – ABB: Aktivitetsbaseret
budgettering. [25] Som anført i artikel 49, stk. 6, litra a eller b i
finansforordningen. [26] Forklaringer vedrørende forvaltningsmetoder og referencer
til finansforordningen findes på webstedet BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [27] Som anført i artikel 185 i finansforordningen. [28] KOM(2011) 376, 24.6.2011. [29] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til
støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere "BA"-poster),
forvaltningsorganer (uden at tage højde for påtænkt, yderligere
eksternalisering), indirekte forskning, direkte forskning. [30] Generaldirektoratet for Erhvervspolitik overvejer delvist
eksternalisering til et eksisterende forvaltningsorgan. Beløb og modregninger
vil om nødvendigt blive justeret i overensstemmelse med resultaterne af
eksternaliseringsprocessen. "Andre administrative udgifter" dækker
finansiering af de obligatoriske udvalgsmøder. [31] Denne opdeling af driftsbevillingerne
og budgetfordelingen mellem de foreslåede foranstaltninger, er baseret på de
planlagte foranstaltninger: F.eks. er aktiviteter til udvikling af politikker
for SMV'er og fremme af SMV'ers konkurrenceevne baseret på undersøgelser og
events, der gennemføres via offentlige udbud og som forholdsmæssigt vil være
billigere end de aktiviteter, der påtænkes inden for områderne turisme og
forbrugsgoder, der vil medføre indkaldelse af forslag. [32] Output er produkter og tjenesteydelser, der skal leveres
(f.eks. antallet af udvekslinger af studerende, der finansieres, antal
kilometer af veje, der bygges etc.). [33] Teknisk og/eller administrative bistand og udgifter til
støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere "BA"-poster),
forvaltningsorganer, indirekte forskning, direkte forskning. [34] CA= Kontraktansat, INT= agenturpersonale
(vikar); JED = ung ekspert i en delegation; LA =
lokalansat, SNE = udstationeret national ekspert. [35] Delloft for eksternt personale under aktionsbevillingerne
(tidligere "BA"-poster). [36] Angår især strukturfonde, Den Europæiske Landbrugsfond for
Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Fiskerifond (EFF). [37] Jf. pkt. 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale. [38] Programmet er, jf. særlige betingelser og med forbehold
for betaling af et finansielt bidrag til programmet, åbent for deltagelse af
landene i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), lande der er en del
af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kandidatlande og
potentielle kandidater, lande der falder inden for anvendelsesområdet for den
europæiske naboskabspolitik (jf. artikel 13). [39] Med hensyn til EU's traditionelle egne indtægter (told,
sukkerafgifter) opgives beløbene netto, dvs. bruttobeløb, hvorfra
opkrævningsomkostningerne på 25 % er fratrukket.