This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022R2095
Commission Implementing Regulation (EU) 2022/2095 of 28 October 2022 establishing measures to prevent the introduction into, establishment and spread within the Union territory of Anoplophora chinensis (Forster) and repealing Decision 2012/138/EU
Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2095 af 28. oktober 2022 om fastsættelse af foranstaltninger mod indførsel, etablering og spredning i Unionens område af Anoplophora chinensis (Forster) og om ophævelse af afgørelse 2012/138/EU
Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/2095 af 28. oktober 2022 om fastsættelse af foranstaltninger mod indførsel, etablering og spredning i Unionens område af Anoplophora chinensis (Forster) og om ophævelse af afgørelse 2012/138/EU
C/2022/7611
EUT L 281 af 31.10.2022, p. 53–70
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 31/10/2022
31.10.2022 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 281/53 |
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/2095
af 28. oktober 2022
om fastsættelse af foranstaltninger mod indførsel, etablering og spredning i Unionens område af Anoplophora chinensis (Forster) og om ophævelse af afgørelse 2012/138/EU
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 af 26. oktober 2016 om beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013, (EU) nr. 652/2014 og (EU) nr. 1143/2014 og om ophævelse af Rådets direktiv 69/464/EØF, 74/647/EØF, 93/85/EØF, 98/57/EF, 2000/29/EF, 2006/91/EF og 2007/33/EF (1), særlig artikel 28, stk. 1 og 2, og artikel 41, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/138/EU (2) omfatter foranstaltninger mod indførsel og spredning i Unionens område af Anoplophora chinensis (Forster) (»skadegøreren«). |
(2) |
De seneste udbrud af skadegøreren i nogle medlemsstater, og de erfaringer, der er gjort i forbindelse med anvendelsen af gennemførelsesafgørelse 2012/138/EU, viser, at der er behov for at ajourføre disse foranstaltninger for at sikre en mere målrettet tilgang med hensyn til overvågning og bekæmpelse af skadegøreren i Unionens område. |
(3) |
Artikel 1, litra a), i gennemførelsesafgørelse 2012/138/EU indeholder en liste over planter og værtsplanter i Unionens område, for hvilke der er blevet rapporteret om skadegøreren. Disse planter er omfattet af krav med hensyn til indførsel og flytning inden for Unionens område, samt udryddelse eller begrænsning af skadegørerens udbredelse. |
(4) |
Disse planter er stadig af omfattet af plantesundhedsmæssige betænkeligheder. Derfor bør denne forordning også indeholde en sådan liste over planter, som er omfattet af de respektive foranstaltninger. Efter fund af skadegøreren på planterne Vaccinium corymbosum, Melia spp., Ostrya spp. og Photinia spp., og eftersom disse planter er værtsplanter for skadegøreren, bør de tilføjes til listen. |
(5) |
Værtsplanter, der findes i Unionens område, navnlig planter af Acer spp., Aesculus hippocastanum, Alnus spp., Betula spp., Carpinus spp., Chaenomeles spp., Citrus spp., Cornus spp., Corylus spp., Cotoneaster spp., Crataegus spp., Cryptomeria spp., Fagus spp., Ficus spp., Hibiscus spp., Lagerstroemia spp., Malus spp., Melia spp., Morus spp., Ostrya spp., Parrotia spp., Photinia spp., Platanus spp., Populus spp., Prunus laurocerasus, Pyrus spp., Rosa spp., Salix spp. og Ulmus spp. og Vaccinium corymbosum, bør overvåges årligt for at sikre, at listen er ajourført og baseret på den tekniske og videnskabelige udvikling. |
(6) |
For at sikre et bedre overblik over forekomsten af skadegøreren, bør medlemsstaterne intensivere de årlige undersøgelser for denne forekomst, og anvende metoder i overensstemmelse med de seneste videnskabelige og tekniske oplysninger. |
(7) |
For at udrydde skadegøreren og hindre, at den spredes i Unionens område, bør medlemsstaterne fastlægge afgrænsede områder, der består af en angrebet zone og en stødpudezone, og gennemføre udryddelsesforanstaltninger. Stødpudezonens bredde bør være på 2 km, da det er passende med skadegørerens spredningskapacitet taget i betragtning. |
(8) |
I tilfælde af isolerede forekomster af skadegøreren bør etablering af et afgrænset område dog ikke være et krav, hvis det er muligt at fjerne skadegøreren fra disse planter, og hvis der er bevis for, at disse planter allerede var angrebet før deres indførsel til området, eller det er et isoleret tilfælde, hvor skadegøreren ikke forventes at etablere sig. Dette er den mest forholdsmæssige tilgang, så længe undersøgelserne i det pågældende område konkluderer, at skadegøreren ikke forekommer. |
(9) |
I visse dele af Unionens område er det ikke længere muligt at udrydde skadegøreren. De berørte medlemsstater bør derfor have mulighed for at træffe foranstaltninger til inddæmning af skadegøreren i disse områder i stedet for udryddelse. Disse foranstaltninger bør være mindre strenge end udryddelsesforanstaltningerne, men de bør sikre en omhyggelig undersøgelsesmetode og mere forsigtige foranstaltninger, primært i de respektive stødpudezoner, for at hindre spredning af skadegøreren til resten af Unionens område. |
(10) |
Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen og de andre medlemsstater om alle de afgrænsede områder til inddæmning, som de agter at udpege eller ændre, så Kommissionen kan få et overblik over spredningen af skadegøreren i Unionens område, og få mulighed for at tage denne forordning op til revision og opføre disse områder på en liste over afgrænsede områder til inddæmning. |
(11) |
For at sikre en øjeblikkelig fjernelse af de inficerede planter og hindre yderligere spredning af skadegøreren til resten af Unionens område bør undersøgelserne af stødpudezonerne udføres årligt på de mest passende tidspunkter af året og med en tilstrækkelig intensitet, under hensyntagen til at de kompetente myndigheder yderligere kan overvåge værtsplanterne i de angrebne zoner til inddæmning. |
(12) |
Der er større sandsynlighed for, at plantearter, der vides at være modtagelige for skadegøreren, som er påvist i det afgrænsede område, og som i hvert fald i en del af deres levetid er blevet dyrket i det afgrænsede område, eller som er blevet flyttet gennem et sådant område, bliver inficeret med skadegøreren. Det er derfor berettiget at fastsætte særlige krav til flytning af planterne inden for Unionens område. |
(13) |
Med henblik på at fremme handel og samtidig beskytte plantesundheden bør værtsplanter med oprindelse i et tredjeland, hvor skadegøreren ikke forekommer, når de indføres i Unionens område, være ledsaget af et plantesundhedscertifikat, som indeholder en tillægserklæring om, at det pågældende land er frit for skadegøreren. |
(14) |
Med henblik på at sikre, at værtsplanter, der indføres i Unionens område fra områder i tredjelande, hvor skadegøreren vides at forekomme, er frie for skadegøreren, bør kravene til deres indførsel i Unionens område svare til kravene til flytning af planter med oprindelse i afgrænsede områder. |
(15) |
I lyset af den seneste videnskabelige og tekniske dokumentation, bør de undersøgelsesaktiviteter, der udføres af tredjelande for at bekræfte fraværet af skadegøreren i de dele af deres område eller i de produktionsanlæg, der er godkendt til eksport til Unionens område, også intensiveres. |
(16) |
Der bør fastsættes regler for offentlig kontrol af flytninger af planterne fra de afgrænsede områder til resten af Unionens område og af indførsel til Unionens område af værtsplanter fra tredjelande. |
(17) |
Gennemførelsesafgørelse 2012/138/EU bør ophæves. |
(18) |
For så vidt angår de undersøgelsesaktiviteter, der udføres i dele af Unionens område, hvor skadegøreren vides ikke at forekomme, eller i områder eller produktionsanlæg i tredjelande, bør medlemsstaterne og tredjelande have tilstrækkelig tid til at udforme disse aktiviteter, således at de giver tilstrækkeligt af den nødvendige statistiske sikkerhed. Kravene til disse undersøgelsesaktiviteter bør derfor gælde fra den 1. januar 2025. |
(19) |
Bestemmelserne vedrørende gennemførelsen af undersøgelserne i de afgrænsede områder bør på baggrund af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (»autoriteten«) generelle retningslinjer for statistisk velfunderede og risikobaserede undersøgelser af planteskadegørere (3) gøre sig gældende fra den 1. januar 2025, for at tillade tilstrækkelig tid til at de kompetente myndigheder kan planlægge, forberede udformningen og afsætte tilstrækkelige ressourcer til sådanne undersøgelser. |
(20) |
Bestemmelserne vedrørende beredskabsplanerne bør finde anvendelse fra den 1. august 2023 for at give medlemsstaterne tilstrækkelig tid til at udarbejde disse planer. |
(21) |
Kravene vedrørende indførsel af planterne i Unionens område fra tredjelande bør finde anvendelse fra den 1. juli 2024 for at give medlemsstaterne, tredjelandene og de professionelle operatører tilstrækkelig tid til at forberede gennemførelsen af disse krav. |
(22) |
Der er behov for yderligere vurdering af skadegørerens plantesundhedsmæssige risici for Unionens område, da den samlede vifte af værtsplanter endnu ikke er fastlagt på baggrund af spredningen inden for Unionens område og alle de tekniske og videnskabelige beviser, der indsamles fra resten af verden. Denne forordning bør derfor finde anvendelse indtil den 31. december 2029 for at tillade denne yderligere vurdering og revision. |
(23) |
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
GENSTAND OG DEFINITIONER
Artikel 1
Genstand
I denne forordning fastsættes der foranstaltninger for at hindre indførsel, etablering og spredning i Unionens område af Anoplophora chinensis (Forster), og dens udryddelse eller inddæmning, hvis den forekommer i nævnte område.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) |
»skadegøreren«: Anoplophora chinensis (Forster) |
2) |
»planterne«: planter til plantning, hvis stængel eller rodhals har en diameter på 1 cm eller derover på det tykkeste sted af Acer spp., Aesculus hippocastanum, Alnus spp., Betula spp., Carpinus spp., Citrus spp., Cornus spp., Corylus spp., Cotoneaster spp., Crataegus spp., Fagus spp., Lagerstroemia spp., Malus spp., Melia spp., Ostrya spp., Photinia spp., Platanus spp., Populus spp., Prunus laurocerasus, Pyrus spp., Rosa spp., Salix spp., Ulmus spp. og Vaccinium corymbosum |
3) |
»produktionssted«: et produktionssted, som defineret i FAO's internationale standard for plantesundhedsforanstaltninger (»ISPM«) nr. 5 (4) |
4) |
»værtsplanter«: planter til plantning, hvis stængel eller rodhals har en diameter på 1 cm eller derover på det tykkeste sted af Acer spp., Aesculus hippocastanum, Alnus spp., Betula spp., Carpinus spp., Chaenomeles spp., Citrus spp., Cornus spp., Corylus spp., Cotoneaster spp., Crataegus spp., Cryptomeria spp., Fagus spp., Ficus spp., Hibiscus spp., Lagerstroemia spp., Malus spp., Melia spp., Morus spp., Ostrya spp., Parrotia spp., Photinia spp., Platanus spp., Populus spp., Prunus laurocerasus, Pyrus spp., Rosa spp., Salix spp., Ulmus spp. og Vaccinium corymbosum |
5) |
»indikatorplanter«: planter som er specielt plantet til støtte for tidlig påvisning af skadegøreren og som anvendes til overvågning. |
KAPITEL II
ÅRLIGE UNDERSØGELSER FOR FOREKOMST AF SKADEGØREREN OG BEREDSKABSPLANER
Artikel 3
Undersøgelser af værtsplanter i medlemsstater
1. De kompetente myndigheder skal foretage årlige risikobaserede undersøgelser af værtsplanter i de dele af deres områder, hvor skadegøreren ikke vides at forekomme, for forekomst af skadegøreren.
Undersøgelsernes udformning og prøveudtagningsordning skal gøre det muligt med et tilstrækkeligt konfidensniveau at påvise en lav forekomst af angrebne planter i de pågældende medlemsstater. Undersøgelserne er på baggrund af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (»autoriteten«) generelle retningslinjer for statistisk velfunderede og risikobaserede undersøgelser af planteskadegørere.
2. Undersøgelserne skal udføres:
a) |
på baggrund af niveauerne af de plantesundhedsmæssige risici |
b) |
på friland samt i planteskoler, havecentre, handelscentre, natur- og byområder og andre passende steder, der egner sig |
c) |
på passende tidspunkter af året under hensyntagen til muligheden for at spore skadegøreren, idet der tages hensyn til skadegørerens biologi, værtsplanternes forekomst og biologi, samt de videnskabelige og tekniske oplysninger, der er omhandlet i autoritetens skadegørerundersøgelseskort om Anoplophora chinensis (5). |
3. Undersøgelserne skal omfatte:
a) |
visuelle undersøgelser af værtsplanterne og |
b) |
indsamling af prøver og testning af planter til plantning, hvis det er relevant. |
For at supplere de visuelle undersøgelser kan særligt trænede sporhunde anvendes, hvis det er relevant.
Artikel 4
Beredskabsplaner
1. Alle medlemsstater skal, foruden de forpligtelser, der er angivet i artikel 25 i forordning (EU) 2016/2031, lave en beredskabsplan, der fastsætter, hvilke handlinger der skal foretages i områderne vedrørende:
a) |
udryddelse af skadegøreren, jf. artikel 8 |
b) |
flytninger af planterne inden for Unionens område, jf. artikel 10 |
c) |
de officielle kontroller, der skal foretages, af flytninger af planterne inden for Unionens område og af værtsplanter til Unionens område, jf. artikel 10 og 11 |
d) |
de minimumsressourcer, der skal gøres tilgængelige, og procedurer med henblik på at gøre disse yderligere ressourcer tilgængelige i tilfælde af mistanke om forekomst eller bekræftet forekomst af skadegøreren |
e) |
regler om procedurerne for identifikation af ejerne af de planter, der skal fjernes, for meddelelse af afgørelsen om fjernelse og for adgang til private ejendomme. |
2. Om nødvendigt ajourfører medlemsstaterne deres beredskabsplan senest den 31. december hvert år.
KAPITEL III
AFGRÆNSEDE OMRÅDER
Artikel 5
Etablering af afgrænsede områder
1. Hvis forekomsten af skadegøreren er officielt bekræftet, etablerer den berørte medlemsstat straks et afgrænset område, der består af:
a) |
en zone, der omfatter de angrebne planter og alle de planter, som risikerer at blive angrebet inden for en 100 m radius omkring de angrebne planter (»angrebet zone«) |
b) |
en stødpudezone med en bredde på mindst 2 km uden for grænsen til det angrebne område. |
2. Afgrænsningen af de afgrænsede områder er på baggrund af videnskabelige principper, skadegørerens biologi, omfanget af angrebet, den særlige fordeling af værtsplanterne i det pågældende område samt bevis for, at skadegøreren er etableret.
3. Med henblik på at foretage udryddelsesforanstaltninger, jf. artikel 8, og hvis den kompetente myndighed konkluderer, at udryddelse af skadegøreren er mulig, under hensyntagen til omstændighederne ved udbruddet, som f.eks. dets størrelse og sted, angrebsomfanget og antallet og fordelingen af værtsplanter, kan stødepudezonens bredde reduceres til mindst 1 km.
4. Med henblik på at foretage inddæmningsforanstaltninger, jf. artikel 9, skal stødpudezonen have en bredde på mindst 4 km.
Stødpudezonens bredde kan reduceres til mindst 2 km, under hensyntagen til omstændighederne ved udbruddet, som f.eks. dets størrelse og sted, angrebsomfanget og antallet og fordelingen af værtsplanter.
5. Hvis forekomsten af skadegøreren er blevet officielt bekræftet i stødpudezonen i et afgrænset område til inddæmning, finder artikel 17 og 18 i forordning (EU) 2016/2031 anvendelse.
Artikel 6
Undtagelser fra etablering af afgrænsede områder
1. Uanset artikel 5 kan de kompetente myndigheder vælge ikke at etablere et afgrænset område, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a) |
Der er beviser for, at skadegøreren er blevet indført i området med de planter, den blev fundet på, og de pågældende planter var angrebet, før de blev ført ind i det pågældende område, eller at der er tale om et isoleret tilfælde, som ikke forventes at føre til etablering af skadegøreren, og |
b) |
det er fastslået, at det på grund af skadegørerens biologi, under hensyntagen til resultaterne af en specifik undersøgelse og udryddelsesforanstaltninger, ikke er muligt for skadegøreren at sprede og formere sig. |
2. Den kompetente myndighed skal, hvis den anvender den undtagelse, der er fastsat i stk. 1:
a) |
straks træffe foranstaltninger for at sikre hurtig udryddelse af skadegøreren og udelukke muligheden for spredning |
b) |
I løbet af en livscyklus for skadegøreren, plus et ekstra år, og i mindst fire sammenhængende år, foretage regelmæssig og intensiv overvågning, i minimum det første år, af mindst 1 km i bredde omkring de angrebne planter, eller de steder, hvor skadegøreren blev fundet. |
c) |
destruere alt angrebet plantemateriale |
d) |
spore angrebets oprindelse og de planter, der sættes i forbindelse med angrebet, i det omfang det er muligt, og undersøge planterne for tegn på angreb; herunder målrettet prøveudtagning ved den destruktive metode |
e) |
øge offentlighedens kendskab til den trussel, som skadegøreren udgør og |
f) |
træffe andre foranstaltninger, der vil kunne hjælpe til at udrydde skadegøreren, under hensyntagen til ISPM nr. 9 (6) og under anvendelse af en integreret metode i overensstemmelse med principperne i ISPM nr. 14 (7). |
Artikel 7
Ophævelse af afgrænsning
1. Afgrænsningen kan, på baggrund af undersøgelserne jf. artikel 8, stk. 1, litra h), ophæves, hvis skadegøreren ikke påvises i det afgrænsede område i minimum én livscyklus for skadegøreren plus et ekstra år, i alt mindst fire sammenhængende år.
Med henblik på første afsnit afhænger den præcise livscyklus for skadegøreren af den dokumentation, der er tilgængelig vedrørende det pågældende område eller en lignende klimazone.
2. Afgrænsningen kan også ophæves i tilfælde, hvor de betingelser, der er fastsat i artikel 6, stk. 1, er opfyldt.
KAPITEL IV
UDRYDDELSES- OG INDDÆMNINGSFORANSTALTNINGER
Artikel 8
Udryddelsesforanstaltninger
1. I de afgrænsede områder til udryddelse skal de kompetente myndigheder træffe følgende foranstaltninger:
a) |
øjeblikkelig fældning af angrebne planter og planter, hvor der er mistanke om angreb, og total fjernelse af deres rødder |
b) |
øjeblikkelig fældning af alle planter og fjernelse af deres rødder inden for en radius af 100 m omkring de angrebne planter, og undersøgelse af de planter, der viser tegn på angreb, undtagen i tilfælde, hvor de angrebne planter blev fundet uden for skadegørerens flyvetid, hvis fældning og fjernelse skal udføres i tide, før den næste flyvetid begynder |
c) |
fjernelse, undersøgelse og sikker bortskaffelse af planter, der er fældet i overensstemmelse med litra a) og b), og af deres rødder, idet der træffes alle nødvendige forholdsregler for at undgå spredning af skadegøreren under og efter fældning |
d) |
forbud mod enhver flytning af potentielt angrebet materiale ud af det afgrænsede område |
e) |
undersøgelse af angrebets oprindelse ved at spore planter, i det omfang det er muligt, samt undersøgelse af disse planter for tegn på angreb, herunder målrettet prøveudtagning ved den destruktive metode |
f) |
udskiftning af planterne med ikke-modtagelige planter, hvis det er relevant |
g) |
forbud mod plantning af nye planter på friland i et område, som omhandlet i litra b), bortset fra produktionssteder, som omhandlet i artikel 10, stk. 1 |
h) |
undersøgelser, der er foretaget jf. artikel 3, stk. 2 og 3, af værtsplanter i det afgrænsede område, med et særligt fokus på stødpudezonen, for forekomst af skadegøreren, herunder, hvis relevant, målrettet prøveudtagning ved den destruktive metode, der foretages af en kompetent myndighed, og med en indikation af antallet af prøver i den rapport, der er omhandlet i artikel 13, stk. 1 |
i) |
i tilfælde af sentinelplanter skal disse planter være genstand for kontrol mindst en gang om måneden og skal ødelægges og undersøges efter mindst to år |
j) |
øge offentlighedens kendskab til den trussel, skadegøreren udgør, og til de foranstaltninger, der træffes for at hindre indførsel og spredning i Unionens område af skadegøreren, herunder betingelserne vedrørende flytning af planter fra det afgrænsede område |
k) |
om nødvendigt, særlige foranstaltninger for at tage højde for særlige forhold eller komplikationer, som med rimelighed kan forventes at ville hindre, besværliggøre eller forsinke skadegørerens udryddelse, navnlig foranstaltninger vedrørende adgang til og passende udryddelse af alle planter, der er angrebet eller mistænkes for at være angrebet, uanset hvor de befinder sig, uanset om de er privat eller offentligt ejet, og uanset hvilken person eller enhed der har ansvaret for dem |
l) |
andre foranstaltninger, der vil kunne bidrage til at udrydde skadegøreren, i overensstemmelse med den internationale standard for plantesundhedsforanstaltninger (»ISPM«) nr. 9 (8) og under anvendelse af en systematisk tilgang i overensstemmelse med de principper, der er fastsat i ISPM nr. 14 (9). |
Hvis det ikke er muligt at fjerne dybtliggende stubbe og overfladerødder, jf. første afsnit, litra a), skal de sættes i jorden til ikke mindre end 40 cm under overfladeniveau, eller dækkes med insektbeskyttet materiale.
De undersøgelser, der er omhandlet i første afsnit, litra h), intensiveres i sammenligning med de undersøgelser, der er omhandlet i artikel 3.
Undersøgelserne i stødpudezonen er på baggrund af autoritetens retningslinjer for statistisk velfunderede og risikobaserede undersøgelser af planteskadegørere, og undersøgelsesdesignet og prøveudtagningsplanen skal med mindst 95 % sikkerhed kunne påvise en forekomst af inficerede planter på 1 %.
2. Hvis den kompetente myndighed konkluderer, at fældning er uhensigtsmæssig for et begrænset antal individuelle planter, på grund af deres særlige sociale, kulturelle eller miljømæssige værdi, skal disse individuelle planter uanset stk. 1, første afsnit, litra b), være genstand for en individuel, månedlig undersøgelse for tegn på angreb, og der skal træffes foranstaltninger som alternativ til fældning, der sikrer et højt beskyttelsesniveau, for at hindre mulig spredning af skadegøreren fra disse planter.
Årsagerne til en sådan konklusion og de foranstaltninger, der er truffet som resultat heraf, skal meddeles til Kommissionen i rapporten i henhold til artikel 13.
Artikel 9
Inddæmningsforanstaltninger
1. Hvis resultaterne af de i artikel 8, stk. 1, litra h), omhandlede undersøgelser bekræfter forekomst af skadegøreren i et område i mere end fire sammenhængende år, og der er bevis for, at skadegøreren ikke længere kan udryddes, kan de kompetente myndigheder begrænse foranstaltningerne til inddæmning af skadegøreren.
I de afgrænsede områder til inddæmning skal de kompetente myndigheder træffe følgende foranstaltninger:
a) |
øjeblikkelig påbegyndelse af fældning af angrebne planter og planter med symptomer fremkaldt af skadegøreren, og en total fjernelse af deres rødder og afslutning af alle aktiviteter i tide, før den næste flyveperiode begynder |
b) |
fjernelse, undersøgelse og bortskaffelse af de fældede planter og deres rødder; idet der træffes alle nødvendige forholdsregler for at undgå spredning af skadegøreren efter fældning |
c) |
forbud mod enhver flytning af potentielt angrebet materiale ud af det afgrænsede område |
d) |
udskiftning af planterne med ikke-modtagelige planter, hvis det er relevant |
e) |
forbud mod plantning i den angrebne zone af nye planter på friland, bortset fra produktionssteder, som omhandlet i artikel 10, stk. 1 |
f) |
undersøgelser, der foretages i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2 og 3, af værtsplanter i stødpudezonen for forekomst af skadegøreren på passende tidspunkter, herunder, hvis passende, målrettet prøveudtagning ved den destruktive metode |
g) |
i tilfælde, hvor der anvendes sentinelplanter, skal disse planter være genstand for kontrol mindst en gang om måneden og skal ødelægges og undersøges efter mindst to år |
h) |
aktiviteter, der skal øge offentlighedens kendskab til den trussel, skadegøreren udgør, og til de foranstaltninger, der træffes for at forhindre indførsel og spredning i Unionen af skadegøreren, herunder betingelserne vedrørende flytning af planter ud af det afgrænsede område fastlagt i henhold til artikel 5 |
i) |
om nødvendigt, særlige foranstaltninger for at tage højde for særlige forhold eller komplikationer, som med rimelighed kan forventes at ville hindre, besværliggøre eller forsinke inddæmning af skadegøreren, navnlig foranstaltninger vedrørende adgang til og passende fældning og ødelæggelse af alle planter, der er angrebet eller mistænkes for at være angrebet, uanset hvor de befinder sig, uanset ejerskab, og uanset hvilken person der har ansvaret for dem |
j) |
andre foranstaltninger, der kan bidrage til at inddæmme skadegøreren. |
Hvis det ikke er muligt at fjerne dybtliggende stubbe og overfladerødder, jf. andet afsnit, litra a), skal de i jorden til ikke mindre end 40 cm under overfladeniveau, eller dækkes med insektbeskyttet materiale.
De undersøgelser, der er omhandlet i andet afsnit, litra f), intensiveres sammenlignet med de undersøgelser, der er omhandlet i artikel 3.
Disse undersøgelser er på baggrund af autoritetens retningslinjer for statistisk velfunderede og risikobaserede undersøgelser af planteskadegørere og undersøgelsesdesignet, og prøveudtagningsplanen skal med mindst 95 % sikkerhed kunne påvise en forekomst af inficerede planter på 1 %.
2. Medlemsstaterne skal underrette Kommissionen og andre medlemsstater om alle de afgrænsede områder til inddæmning, som de agter at udpege eller ændre,
KAPITEL V
FLYTNINGER INDEN FOR UNIONENS OMRÅDE
Artikel 10
Flytninger inden for Unionens område
1. Planter med oprindelse i afgrænsede områder, der er etableret i overensstemmelse med artikel 5, må kun flyttes ud af de afgrænsede områder fra de angrebne zoner ind i stødpudezonerne, hvis de er ledsaget af et plantepas, der er udfærdiget og udstedt i overensstemmelse med artikel 78-95 i forordning (EU) 2016/2031, og i mindst to år forud for flytningen eller — for planter på under to år — i hele deres levetid er blevet dyrket på et produktionssted, der opfylder de følgende krav:
a) |
Det er registreret i henhold til artikel 65 i forordning (EU) 2016/2031. |
b) |
Det er årligt blevet underkastet mindst to officielle kontroller for tegn på skadegøreren, der er foretaget på passende tidspunkter, uden at der er fundet sådanne tegn. |
c) |
Det befinder sig i et afgrænset område, hvor der på passende tidspunkter årligt er fortaget officielle undersøgelser for forekomst eller tegn på skadegøreren inden for en bredde på mindst 1 km omkring stedet, og hvor hverken skadegøreren eller tegn på den er fundet, og hvor planterne er blevet dyrket på et sted:
|
De kontroller, der er omhandlet i første afsnit, litra b), skal omfatte målrettet prøveudtagning ved den destruktive metode af planternes rødder og stængler. Antallet af prøver med henblik på kontrol skal gøre det muligt at påvise en angrebsgrad på mindst 1 % med et konfidensniveau på 99 %.
Prøveudtagning ved den destruktive metode, jf. første afsnit, litra c), skal foretages i det omfang, der er fastsat i skemaet i bilag II.
De undersøgelser, der er omhandlet i første afsnit, litra c), er på baggrund af autoritetens retningslinjer for statistisk velfunderede og risikobaserede undersøgelser af planteskadegørere, og undersøgelsesdesignet og prøveudtagningsplanen skal med mindst 95 % sikkerhed kunne påvise en forekomst af inficerede planter på 1 %.
Grundstammer, som er dyrket på et produktionssted, der opfylder kravene i første afsnit, kan podes med podekviste, som ikke er dyrket under de betingelser, der er omhandlet i første afsnit, men som ikke er større end 1 cm i diameter på det tykkeste sted.
2. Planter, der ikke har oprindelse i afgrænsede områder, men er indført til et produktionssted i sådanne områder, må kun flyttes inden for Unionens område, hvis det pågældende produktionssted er i overensstemmelse med kravene i stk. 1, første afsnit, litra c), og kun hvis planterne ledsages af et plantepas som omhandlet i stk. 1.
3. Planter, der er importeret fra tredjelande, hvor skadegøreren vides at forekomme i henhold til kapitel VI, må kun flyttes inden for Unionens område, hvis de ledsages af det i stk. 1 omhandlede plantepas.
KAPITEL VI
INDFØRSEL TIL UNIONEN AF PLANTER MED OPRINDELSE I ET TREDJELAND
Artikel 11
Planter med oprindelse i et tredjeland, hvor skadegøreren vides ikke at forekomme
Planter med oprindelse i et tredjeland, hvor skadegøreren vides ikke at forekomme, må kun indføres til Unionens område, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a) |
Den nationale plantesundhedsmyndighed i det pågældende tredjeland har skriftligt meddelt Kommissionen, at skadegøreren vides ikke at forekomme i det nævnte land, og |
b) |
værtsplanterne ledsages af et plantesundhedscertifikat, hvori det i rubrikken »Tillægserklæring« er angivet, at skadegøreren ikke forekommer i det pågældende tredjeland. |
Artikel 12
Planter med oprindelse i et tredjeland, hvor skadegøreren vides at forekomme
1. Planter med oprindelse i et tredjeland, hvor skadegøreren vides at forekomme, skal ledsages af et plantesundhedscertifikat, der under »tillægserklæring« i rubrikken angiver et af følgende:
a) |
at planterne i hele deres levetid kun har været dyrket på et produktionssted, der er registreret og under tilsyn af den nationale plantesundhedsmyndighed i oprindelseslandet, og som er beliggende i et skadegørerfrit område, der er fastlagt af den pågældende myndighed i overensstemmelse med relevante internationale standarder for plantesundhedsforanstaltninger og på baggrund af officielle undersøgelser |
b) |
at planterne i mindst to år forud for eksporten eller — for planter på under to år — i hele deres levetid er blevet dyrket på et produktionssted
|
c) |
planterne er produceret ved brug af grundstammer, der opfylder kravene i litra b), podet med podekviste, der opfylder følgende krav:
|
Navnet på det skadegørerfrie område, der er omhandlet i første afsnit, litra a), skal være angivet i rubrikken »Oprindelsessted«.
De undersøgelser, der er omhandlet i første afsnit, litra a), er baseret på autoritetens generelle retningslinjer for statistisk velfunderede og risikobaserede undersøgelser af planteskadegørere, idet undersøgelsens udformning og den anvendte prøveudtagningsordning har været i stand til med et tilstrækkeligt konfidensniveau at påvise en lav forekomst af angrebne planter.
De undersøgelser, der er omhandlet i første afsnit, litra b), nr. iv), andet led, er baseret på autoritetens generelle retningslinjer for statistisk velfunderede og risikobaserede undersøgelser af planteskadegørere og undersøgelsens udformning og den anvendte prøveudtagningsordning har været i stand til med et konfidensniveau på mindst 95 % at påvise en forekomst af angrebne planter på 1 %. Findes der tegn på skadegøreren, træffes der straks udryddelsesforanstaltninger for at genoprette stødpudezonens status som fri for skadegøreren.
Antallet af prøver med henblik på inspektion, som omhandlet i første afsnit, litra b), nr. v), skal gøre det muligt at påvise en angrebsgrad på mindst 1 % med et konfidensniveau på 99 %.
2. Planter, der indføres til Unionens område i overensstemmelse med stk. 1, skal inspiceres ved indførsel eller ved de godkendte kontrolsteder.
De anvendte kontrolmetoder skal sigte mod påvisning af ethvert tegn på skadegøreren, særlig i planternes rødder og stængler, og omfatte målrettet prøveudtagning ved den destruktive metode. Antallet af prøver med henblik på inspektion skal gøre det muligt at påvise en angrebsgrad på mindst 1 % med et konfidensniveau på 99 %, under hensyntagen til ISPM No 31 (10).
3. Prøveudtagningen ved den destruktive metode, jf. nævnte artikel, skal foretages i det omfang, der er fastsat i skemaet i bilag II.
KAPITEL VII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 13
Rapportering om foranstaltninger
Medlemsstaterne indgiver senest den 30. april hvert år Kommissionen og de øvrige medlemsstater en rapport om de foranstaltninger, der er truffet i løbet af det foregående år, jf. denne forordning, og om resultaterne af de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 3 og 9.
Resultaterne af de undersøgelser, der er foretaget i henhold til artikel 8 og 9, indgives til Kommissionen ved hjælp af et af de i bilag I fastsatte skabeloner.
Artikel 14
Efterlevelse
Såfremt det er nødvendigt for at efterleve bestemmelserne i denne forordning, ophæver eller ændrer medlemsstaterne de foranstaltninger, som de har vedtaget for at beskytte deres område mod indførsel og spredning af skadegøreren. De underretter straks Kommissionen om ophævelsen eller ændringen af de pågældende foranstaltninger.
Artikel 15
Ophævelse
Gennemførelsesafgørelse 2012/138/EU ophæves, med undtagelse af artikel 2, artikel 3 og bilag I, som ophæves med virkning fra den 1. januar 2024.
Artikel 16
Ikrafttræden og anvendelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 11 og 12, med undtagelse af artikel 12, stk. 1, tredje og fjerde afsnit, finder anvendelse fra den 1. januar 2024.
Artikel 4 finder anvendelse fra den 1. august 2023.
Følgende bestemmelser finder anvendelse fra den 1. januar 2025:
a) |
artikel 3, stk. 1, andet afsnit |
b) |
artikel 8, stk. 1, fjerde afsnit |
c) |
artikel 9, stk. 1, femte afsnit |
d) |
artikel 10, stk. 1, fjerde afsnit |
e) |
artikel 12, stk. 1, tredje og fjerde afsnit. |
Denne forordning finder anvendelse indtil den 31. december 2029.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 28. oktober 2022.
På Kommissionens vegne
Ursula VON DER LEYEN
Formand
(1) EUT L 317 af 23.11.2016, s. 4.
(2) Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/138/EU af 1. marts 2012 om hasteforanstaltninger mod indførsel og spredning i Unionen af Anoplophora chinensis (Forster) (EUT L 64 af 3.3.2012, s. 38).
(3) EFSA, General guidelines for statistically sound and risk-based surveys of plant pests, 8. september 2020, doi:10.2903/sp.efsa.2020.EN-1919.
(4) Adopted Standards (ISPMs) — International Plant Protection Convention (ippc.int).
(5) Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), 2020. Story map for survey of Anoplophora chinensis. EFSA supporting publication 2020: EN-1825. Foreligger online: https://arcg.is/19HTyn. Sidst opdateret: 24. marts 2020.
(6) Guidelines for pest eradication programmes — Reference Standard ISPM No 9 by the Secretariat of the International Plant Protection Convention, Rome.
(7) The use of integrated measures in a systems approach for pest risk management — Reference Standard ISPM No 14 by the Secretariat of the International Plant Protection Convention, Rome.
(8) Guidelines for pest eradication programmes — Reference Standard ISPM No 9 by the Secretariat of the International Plant Protection Convention, Rome. Offentliggjort den 15. december 2011.
(9) The use of integrated measures in a systems approach for pest risk management — Reference Standard ISPM No 14 by the Secretariat of the International Plant Protection Convention, Rome. Offentliggjort den 8. januar 2014.
(10) Methodologies for sampling of consignments — Reference Standard ISPM No 31 by the Secretariat of the International Plant Protection Convention, Rome.
BILAG I
Skabeloner til indberetning af resultaterne af de årlige undersøgelser i de afgrænsede områder, der foretages i henhold til artikel 8 og 9
DEL A
1. Skabelon til indberetning af resultater af årlige undersøgelser
2. Vejledning i udfyldelse af skabelonen
Hvis denne skabelon er udfyldt, skal skabelonen i del B i dette bilag ikke udfyldes.
I kolonne 1 |
: |
Angiv navnet på det geografiske område, udbrudsnummer eller andre oplysninger, der gør det muligt at identificere det pågældende afgrænsede område (AO), og den dato, hvor det blev etableret. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 2 |
: |
Angiv størrelsen af AO inden undersøgelsens påbegyndelse. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 3 |
: |
Angiv størrelsen af AO efter undersøgelsen. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 4 |
: |
Angiv metoden: Udryddelse eller inddæmning. Tilføj det nødvendige antal rækker afhængigt af antallet af AO pr. skadegører og de metoder, som anvendes i disse områder. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 5 |
: |
Angiv den zone i AO, hvor undersøgelsen blev foretaget, og tilføj så mange rækker som nødvendigt: Angrebet zone (IZ) eller stødpudezone (SZ) ved hjælp af særskilte rækker. Hvor det er relevant, angives det område i SZ, hvor undersøgelsen blev foretaget (f.eks. de sidste 20 km, der støder op til IZ, omkring planteskoler osv.) i forskellige rækker. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 6 |
: |
Angiv antallet og beskrivelsen af undersøgelsessiderne ved at vælge én (eller flere) af de følgende muligheder til beskrivelsen.
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 7 |
: |
Angiv, hvilke risikoområder der er identificeret baseret på skadegørerens/skadegørernes biologi, forekomsten af værtsplanter, økoklimatiske forhold og risikosteder. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 8 |
: |
Angiv de risikoområder, der er omfattet af undersøgelsen, fra dem, der er angivet i kolonne 7. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 9 |
: |
Angiv planter, frugter, frø, jord, emballagemateriale, træ, maskiner, køretøjer, vektor, vand eller andet og beskriv den specifikke situation. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 10 |
: |
Angiv listen over undersøgte plantearter/-slægter ved hjælp af en række pr. planteart/-slægt. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 11 |
: |
Angiv de måneder i året, hvor undersøgelserne blev gennemført. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 12 |
: |
Angiv nærmere oplysninger om undersøgelsen under hensyntagen til de specifikke lovkrav vedrørende de enkelte skadegørere. Angiv N/A, hvis oplysningerne i en given kolonne ikke er relevante. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 13 og 14 |
: |
Angiv resultaterne, hvis det er relevant, og giv de tilgængelige oplysninger i de tilsvarende kolonner, »Ubestemte prøver« er de analyserede prøver, for hvilke der ikke er fremkommet resultater på grund af forskellige faktorer (f.eks. under påvisningsniveau, ikke behandlet prøve, ikke identificeret, gammel). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 15 |
: |
Angiv anmeldelserne af udbrud det år, undersøgelsen fandt sted for resultater i SZ. Det er ikke nødvendigt at angive anmeldelsesnummeret for udbruddet, hvis den kompetente myndighed har vurderet, at forekomsten er omhandlet af artikel 14, stk. 2, artikel 15, stk. 2, eller artikel 16 i forordning (EU) 2016/2031. I så fald angives årsagen til, at oplysningerne ikke er angivet i kolonne 16 (»Bemærkninger«). |
DEL B
1. Skabelon til indberetning af resultaterne af statistisk baserede årlige undersøgelser
2. Vejledning i udfyldelse af skabelonen
Hvis denne skabelon er udfyldt, skal skabelonen i del A i dette bilag ikke udfyldes.
Forklar de underliggende antagelser for undersøgelsens udformning pr. skadegører. Sammenfat og begrund:
— |
målpopulationen, den epidemiologiske enhed og inspektionsenhederne |
— |
påvisningsmetoden og metodefølsomheden |
— |
risikofaktorerne med angivelse af risikoniveauer og tilsvarende relative risici og andele af værtsplantepopulationen. |
I kolonne 1 |
: |
Angiv navnet på det geografiske område, udbrudsnummer eller andre oplysninger, der gør det muligt at identificere det pågældende afgrænsede område (AO), og den dato, hvor det blev etableret. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 2 |
: |
Angiv størrelsen af AO inden undersøgelsens påbegyndelse. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 3 |
: |
Angiv størrelsen af AO efter undersøgelsen. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 4 |
: |
Angiv metoden: Udryddelse eller inddæmning. Tilføj det nødvendige antal rækker afhængigt af antallet af AO pr. skadegører og de metoder, som anvendes i disse områder. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 5 |
: |
Angiv den zone i AO, hvor undersøgelsen blev foretaget, og tilføj så mange rækker som nødvendigt: Angrebet zone (IZ) eller stødpudezone (SZ) ved hjælp af særskilte rækker. Hvor det er relevant, angives det område i SZ, hvor undersøgelsen blev foretaget (f.eks. de sidste 20 km, der støder op til IZ, omkring planteskoler osv.) i forskellige rækker. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 6 |
: |
Angiv antallet og beskrivelsen af undersøgelsessiderne ved at vælge én (eller flere) af de følgende muligheder til beskrivelsen.
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 7 |
: |
Angiv de måneder i året, hvor undersøgelserne blev gennemført. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 8 |
: |
Angiv den valgte målpopulation og listen over de værtsarter/slægter og de områder, der er omfattet af undersøgelsen. Målpopulationen defineres som en række inspektionsenheder. Dens størrelse udtrykkes typisk i hektar for landbrugsarealer, men kan også udtrykkes i partier, marker, drivhuse osv. Begrund valget i de underliggende antagelser. Angiv de undersøgte inspektionsenheder. »Inspektionsenhed«: planter, plantedele, varer, materialer, skadegørervektorer, som er blevet undersøgt nærmere for at identificere og påvise forekomst af skadegørere. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 9 |
: |
Angiv de undersøgte epidemiologiske enheder med beskrivelse og måleenhed. »Epidemiologisk enhed«: et homogent område, hvor interaktionerne mellem skadegøreren, værtsplanterne og de abiotiske og biotiske faktorer og forhold vil føre til samme epidemiologi, hvis skadegøreren forekommer. De epidemiologiske enheder er en underopdeling af målpopulationen, og de er epidemiologisk homogene med mindst én værtsplante. I nogle tilfælde kan hele værtspopulationen i en region/et område/et land defineres som en epidemiologisk enhed. Det kan være NUTS-regioner, byområder, skove, rosenhaver eller bedrifter eller hektar. Valget af de epidemiologiske enheder skal være begrundet af de underliggende antagelser. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 10 |
: |
Angiv de anvendte metoder i forbindelse med undersøgelsen, herunder antallet af aktiviteter i hvert enkelt tilfælde, afhængigt af de specifikke krav vedrørende de enkelte skadegørere. Angiv N/A, hvis oplysningerne for en given kolonne ikke er tilgængelige. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 11 |
: |
Angiv et skøn over prøveudtagningseffektiviteten. Ved prøveudtagningseffektivitet forstås sandsynligheden for at udvælge inficerede plantedele fra en inficeret plante. For vektorer er det metodens effektivitet med hensyn til at indfange en positiv vektor, når den forekommer i undersøgelsesområdet. For jord er det effektiviteten af udtagningen af en jordprøve, hvori skadegøreren forekommer, når skadegøreren forekommer i undersøgelsesområdet. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 12 |
: |
»Metodefølsomhed«: sandsynligheden for, at en metode kan påvise forekomst af skadegørere. Metodefølsomheden defineres som sandsynligheden for, at en reelt positiv vært testes positiv. Det er prøvetagningseffektiviteten (dvs. sandsynligheden for at udvælge inficerede plantedele fra en inficeret plante) multipliceret med den diagnostiske sensitivitet (karakteriseret ved den visuelle inspektion og/eller den laboratorietest, der anvendes i påvisningsprocessen). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 13 |
: |
Angiv risikofaktorerne i forskellige rækker ved brug af så mange rækker som nødvendigt. Angiv for hver risikofaktor risikoniveauet og den tilsvarende relative risiko og andelen af værtspopulationen. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne B |
: |
Angiv nærmere oplysninger om undersøgelsen under hensyntagen til de specifikke lovkrav vedrørende de enkelte skadegørere. Angiv N/A, hvis oplysningerne i en given kolonne ikke er relevante. De oplysninger, der skal angives i disse kolonner, vedrører oplysningerne i kolonne 10 »Påvisningsmetoder«. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 18 |
: |
Angiv antal indfangningssteder, hvis dette antal afviger fra antal fælder (kolonne 17) (f.eks. hvis den samme fælde anvendes forskellige steder). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 21 |
: |
Angiv antal prøver, der er fundet positive eller negative, og ubestemte prøver. »Ubestemte prøver« er de analyserede prøver, for hvilke der ikke er fremkommet resultater på grund af forskellige faktorer (f.eks. under påvisningsniveau, ikke behandlet prøve, ikke identificeret, gammel). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 22 |
: |
Angiv anmeldelserne af udbrud det år, undersøgelsen fandt sted. Det er ikke nødvendigt at angive anmeldelsesnummeret for udbruddet, hvis den kompetente myndighed har vurderet, at forekomsten er omhandlet af artikel 14, stk. 2, artikel 15, stk. 2, eller artikel 16 i forordning (EU) 2016/2031. I så fald angives årsagen til, at oplysningerne ikke er angivet i kolonne 25 (»Bemærkninger«). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 23 |
: |
Angiv undersøgelsens følsomhed som defineret i ISPM nr. 31. Det opnåede konfidensniveau med hensyn til status som fri for skadegørere beregnes på grundlag af udførte undersøgelser (og/eller prøveudtagninger) i forhold til metodefølsomheden og udgangsprævalensen. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
I kolonne 24 |
: |
Angiv udgangsprævalensen på grundlag af et skøn foretaget forud for undersøgelsen af den sandsynlige faktiske forekomst af skadegøreren på marken. Udgangsprævalensen er fastsat som et mål for undersøgelsen og svarer til den afvejning, som de ansvarlige for risikostyringen foretager, mellem risikoen for at have skadegøreren og de ressourcer, der er til rådighed for undersøgelsen. For en sporingsundersøgelse fastsættes typisk en værdi på 1 %. |
BILAG II
Omfanget af prøveudtagning ved en destruktiv metode
Antal planter i partiet |
Omfanget af prøveudtagning ved den destruktive metode (antal planter, der skal gennemskæres) |
1 -4 500 |
10 % af det samlede parti |
> 4 500 |
450 |