EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012DC0727
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS Moving Youth into Employment
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Unge på vej ind i beskæftigelse
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Unge på vej ind i beskæftigelse
/* COM/2012/0727 final */
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
COR Opinion | C2013/218/01 |
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Unge på vej ind i beskæftigelse /* COM/2012/0727 final */
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL
EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG
REGIONSUDVALGET Unge på vej ind i beskæftigelse I. Indledning Den
krise, som Europa har gennemgået siden 2008, har usædvanligt stor og stadig
stigende betydning for unge: Ungdomsarbejdsløsheden udgjorde 22,7 % i
tredje kvartal af 2012, hvilket er dobbelt så meget som arbejdsløsheden blandt
de voksne[1],
og der er ingen tegn på forbedring. Ud over de umiddelbare virkninger af krisen
har strukturelle problemer i uddannelsessystemet og på arbejdsmarkedet gjort
overgangen fra skole til arbejdsliv lang og vanskelig. Unge har været i en
vanskeligere situation end voksne i alt for lang tid. At blive arbejdsløs i en
ung alder kan have langvarige negative konsekvenser. Foruden større risici for
fremtidig arbejdsløshed er disse unge også udsat for en større risiko for
udstødelse, fattigdom og sundhedsproblemer[2].
Der er stærkt brug for effektive redskaber. For
et år siden vedtog Kommissionen initiativet "Muligheder for unge"[3], der ansporede EU's og
medlemsstaternes indsats i forbedringen af ungdomsbeskæftigelsen. EU's
strukturfonde blev mobiliseret for at øge støtten til unge, og finansielle
ressourcer til politiske foranstaltninger og investeringsprojekter er nu ved at
blive finansieret. Både Det Europæiske Råd[4]
og Europa-Parlamentet[5]
har siden understreget den afgørende vigtighed i og presserende karakter ved
imødegåelsen af ungdomsarbejdsløsheden ved at fremhæve muligheden for
initiativer vedrørende ungdomsgarantier og vedrørende en kvalitetsramme for
praktikophold. Kommissionen har også for nylig vedtaget "Nytænkning på
uddannelsesområdet"-pakken[6]. Denne
meddelelse og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene[7] fremlægger den indsats, der er
taget på EU-niveau og på nationalt plan i gennemførelsen af initiativet
"Muligheder for unge" (herunder gennem 28 landespecifikke
faktablade). I denne meddelelse præsenteres også de yderligere konkrete
initiativer, der er foreslået af Kommissionen, og som skal gennemføres af
medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter, for at rette op på de forskellige
kortfristede og strukturelle problemer, der ligger bag krisen i
ungdomsbeskæftigelsen. Unge
møder mange problemer på deres vej fra uddannelse til arbejde. I mange lande
gør en ineffektiv regulering af arbejdsmarkedet eller dårligt fungerende
institutioner det sværere for de unge at finde fast arbejde. Alt for mange står
uden hjælp, hvis de dropper ud af skolen eller har svært ved at finde et job.
Mere gunstige arbejdsmarkedssituationer kan ses i lande, hvor en større andel
af de studerende tager på praktikophold af god kvalitet, som led i en
grunduddannelse, eller i lande med veletablerede lærlingeuddannelser[8]. Geografisk mobilitet kan også
bidrage til at løse lokale misforhold mellem udbud og efterspørgsel af unge
arbejdstagere. Tabel 1 giver et forenklet overblik over de typer
foranstaltninger, der kan medvirke til at løse disse problemer. De initiativer,
der fremlægges af Kommissionen, er beskrevet i efterfølgende afsnit. Tabel 1: Problemer, der påvirker ungdomsbeskæftigelsen,
som er behandlet i denne pakke, og mulige foranstaltninger på EU-niveau Problem || Muligt redskab || Instrumenter/foranstaltninger på EU-niveau De unge har svært ved at finde et stærkt fodfæste på arbejdsmarkedet || Foranstaltninger, der støtter de unges inklusion på arbejdsmarkedet såsom lettere overgange fra skole til arbejde, reform af arbejdsmarkedslovgivningen/ ‑institutionerne for at gøre dem mere beskæftigelsesvenlige og håndtering af arbejdsmarkedssegmentering || Vedtagelse og gennemførelse af relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med det europæiske semester. (afsnit III og bilag II af arbejdsdokumentet) Unge, især fra udsatte og underprivilegerede grupper, der afbryder deres uddannelse eller arbejde og stigende langtidsarbejdsløshed og inaktivitet || Indføring af ungdomsgarantiordninger og brug af ESF-støtte til effektiv gennemførelse || Støtte til ungdomsgarantiordninger (herunder gennem udveksling af god praksis og ESF-støtte) à Kommissionen har fremsat forslag til Rådets henstilling om indførelse af en ungdomsgaranti (afsnit IV) Vanskelig overgang fra skole til arbejdsliv || Forøgelse af udbuddet af kvalitetspraktikophold og ‑lærlingeuddannelser || Afgørende skridt mod fremme af praktikophold og lærlingeuddannelser af god kvalitet: à Kommissionen er ved at iværksætte anden fase af høringen af arbejdsmarkedets parter om en kvalitetsramme for praktikophold (afsnit V.1.) à Kommissionen vil iværksætte en europæisk alliance for lærlingeuddannelser (afsnit V.2.) Et stort antal ubesatte stillinger findes parallelt med høj arbejdsløshed og stigende misforhold vedrørende kvalifikationer og geografi || Mindskelse af hindringerne for mobilitet, der giver virksomhederne mulighed for at rekruttere arbejdstagere, lærlinge og praktikanter fra andre EU-lande || Styrkelse af EU's finansieringsinstrumenter vedrørende mobilitet inden for EU à Kommissionen vil i første halvdel af 2013 iværksætte en høring af interessenter om et kommende Euresprogram om job til unge (afsnit V.3.) II. Forværrede udsigter for ungdomsbeskæftigelsen
Ungdomsarbejdsløsheden[9]
er mere end dobbelt så høj som arbejdsløsheden for de voksne (22,7 % mod 9,2 % i tredje kvartal af 2012) og er steget
drastisk i løbet af de sidste fire år. En lignende stigende tendens kan
konstateres med hensyn til andelen af unge uden beskæftigelse[10]. Unge er typisk de sidste, der
ansættes, og de første, der fyres. Langtidsledighed[11] er langt højere for unge og er
steget meget i løbet af krisen: Den steg med 3,7 procentpoint (til 7,3 %
af ungdomsarbejdsstyrken) mellem 2008 og 2012 sammenlignet med en stigning på
1,8 procentpoint for de voksne (til 4,3 %). De samlede
beskæftigelsesfrekvenser[12]
for unge er faldet med næsten fem procentpoint i løbet af de sidste fire år
(fra 37,3 % til 32,8 %) — tre gange så meget som for de voksne. Mulighederne for en ung arbejdsløs for at finde et job er beskedne. Kun 29,7 % af de arbejdsløse på 15-24 år i 2010 fandt et job i
2011, hvilket er et fald på næsten 10 % på tre år[13]. Når unge finder arbejde, er deres jobs ofte mindre stabile. De er stærkt overrepræsenteret i midlertidigt arbejde og
deltidsarbejde[14]:
I 2012 arbejdede 42,0 % af unge arbejdstagere på en tidsbegrænset kontrakt
(fire gange så mange som de voksne) og 32,0 % på deltid (næsten det
dobbelte af de voksne)[15].
Unge kvinder har større risiko for at opleve skrøbelige begyndelser, og navnlig
en dobbelt skrøbelig situation, hvis midlertidigt arbejde kombineres med
deltidsbeskæftigelse[16].
Midlertidig beskæftigelse kan være et springbræt til fast beskæftigelse, men når
omfanget er så stort, giver det anledning til økonomiske og sociale
betænkeligheder, og det signalerer dårligt fungerende arbejdsmarkeder.
Overgangen fra en midlertidig til en permanent kontrakt kan blive endnu
vanskeligere i lande med streng lovgivning om sikkerhed i ansættelsen og
segmentering på arbejdsmarkedet[17].
Unge, der forlader skolen tidligt, udgør en højrisikogruppe: 54,2 % af de unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt, i EU
er uden beskæftigelse, og inden for denne gruppe ønsker ca. 70 % at finde
arbejde. Unge, der forlader skolen tidligt, findes især blandt dem, der er født
i udlandet og blandt mænd. Nylige tendenser for begge grupper viser, at gabet
vokser, hvilket kan påvirke deres arbejdsmarkedsmuligheder. Resignation blandt unge er et stigende problem: 12,4 % af de unge uden beskæftigelse ønskede at arbejde, men søgte
ikke beskæftigelse i andet kvartal af 2012[18].
Endvidere er andelen af de unge, der hverken er i beskæftigelse eller under
almen uddannelse og erhvervsuddannelse (de såkaldte NEET'er), stigende. I 2011
var 12,9 % af de unge NEET'er, hvilket er 2 procentpoint mere end fire år
tidligere[19].
Der er betydelige uoverensstemmelser mellem udbudte og efterspurgte
kvalifikationer på EU's arbejdsmarked. Mange unge
arbejdstagere har formelle kvalifikationer ud over dem, der kræves af det job,
de kan få (beskæftigelse under kvalifikationer), men samtidig er deres
kvalifikationer mindre tilbøjelige til at være de rigtige (matchrate) i forhold
til ældre arbejdstagere[20].
Selv om de lavt kvalificerede generelt fortsat har den største risiko for at
blive arbejdsløse[21],
har de højtkvalificerede unge oplevet det største fald i beskæftigelsen (9,5
procentpoint, hvilket er næsten dobbelt så meget som de lavtuddannede). Selv de
højtkvalificerede unge er nu i stigende grad ramt af langtidsarbejdsløshed.
Denne uoverensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer er et
stigende problem for det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne og for EU's
evne til at imødekomme samfundsmæssige udfordringer[22]. På trods af krisen er der over to millioner ubesatte stillinger i EU, ofte fordi der ingen arbejdstagere med de rette kvalifikationer er i
det lokale arbejdsmarked. Derudover vil der i sektorer med vigtigt
jobskabelsespotentiale såsom den grønne økonomi, sundhed og ikt i de kommende
år blive brug for et øget antal kvalificerede arbejdstagere. Den foreløbige
procesanalyse for 2011 bekræfter den stigende mobilitet fra de sydeuropæiske
lande til Norden, selv om strømmene stadig er begrænsede. Manglen på boliger
til overkommelige priser eller erfaring med at arbejde i udlandet, ringe
kendskab til fremmedsprog, ringe bevidsthed om den lokale lovgivning og af
arbejdstagernes rettigheder og problemer med anerkendelse af kvalifikationer er
alle faktorer, der hæmmer mobiliteten. Selv
om unges jobmuligheder er generelt utilfredsstillende i EU, er der store
forskelle i problemets alvor blandt EU-landene. Arbejdsløsheden[23] i de værst ramte lande er mere
end fem gange højere end i de mindst ramte. I løbet af det sidste år er
ungdomsarbejdsløsheden steget til over 30 % i mange lande og over
50 % i Grækenland og Spanien. Ungdomsarbejdsløsheden ligger under
15 % i kun fire lande.
III. Initiativet
"Muligheder for unge" efter et år
Mens foranstaltninger gennemføres på
EU-niveau… Gennemførelsen
af de 18 foranstaltninger på EU-niveau, der er planlagt under initiativet
"Muligheder for unge" er godt i gang[24].
Kommissionen stiller teknisk bistand fra Den Europæiske Socialfond til rådighed
for oprettelsen af lærlingelignende ordninger, grænseoverskridende
læringsmobilitet og projekter til social innovation, som er rettet mod unge.
Den øger også mulighederne for frivilligt arbejde og finansieringen af tværnationale
praktikophold og iværksætterudvekslinger. Den støtter mobilitet på
arbejdsmarkedet, navnlig gennem initiativer som "Dit første Euresjob"
og analyserer de foranstaltninger, der er truffet, for at bekæmpe
ungdomsarbejdsløsheden i hele Europa og til at forbedre uddannelse. Figur 1:
Ungdomsarbejdsløsheden (15-24-årige) og årlige udsving, september 2012 …træffer medlemsstaterne også
foranstaltninger… Mange medlemsstater
har gjort en indsats for at fremme ungdomsbeskæftigelsen ved at udvikle
ungdomsbeskæftigelsesplaner og intensivere programmer for almen og
erhvervsfaglig uddannelse, som reaktion på arbejdsgruppens[25] besøg og bilaterale møder, der
blev afholdt efter iværksættelsen af initiativet "Muligheder for
unge". Arbejdsløse unge er sædvanligvis én af de vigtigste målgrupper, der
er omfattet af omfattende beskæftigelsesforanstaltninger. Det ledsagende
arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene[26] indeholder landespecifikke
datablade, der skitserer de foranstaltninger, der er truffet af alle 27
medlemsstater og Kroatien. Støtteforanstaltningerne omfatter typisk løntilskud,
hjælp til jobsøgning, praktikophold og videreuddannelse, til tider ledsaget af
reformer for at nedbringe segmenteringen af arbejdsmarkedet. Tendenserne i
lærlingeuddannelserne er mindre ensartede: Mens nogle medlemsstater har
velfungerende dobbelte praktikantsystemer, har andre kun lige begyndt deres
gradvise indførelse. Foranstaltninger til fremme af unges iværksætterånd og
virksomhedsetablering er ved at tage fart i de fleste medlemsstater[27]. Eksempler på brugen af omfordelte ESF-midler i medlemsstaternes arbejdsgruppe[28]: · ES: 294,2 mio. EUR er overført til foranstaltninger til støtte af de unges beskæftigelsesegnethed, støtte af de offentlige arbejdsformidlinger i udviklingen af aktive arbejdsmarkedspolitikker også blandt unge og styrkelse af foranstaltninger til bekæmpelse af, at de unge forlader skolen tidligt, og fremme af erhvervsuddannelse. · IT: 1 mia. EUR er overført til fremme af uddannelse og beskæftigelse i de sydlige regioner, herunder bekæmpelse af, at de unge forlader skolen tidligt. · IE: 25 mio. EUR overføres til opretholdelsen af 3 700 uddannelsespladser for de unge, der forlader skolen tidligt, indtil udgangen af 2013. · LT: 18,3 mio. EUR overføres til en fordobling af antallet af arbejdsløse unge, der modtager direkte støtte fra EU, i løbet af de næste to år til 21 000. · PT: Det er blevet besluttet at omfordele 143,3 mio. EUR til støtte af 89 510 unge til foranstaltninger inden for programmet "Impulso Jovem" såsom praktikophold. · SK: 70 mio. EUR er omfordelt til oprettelse af 13 000 jobs i de slovakiske regioner, der er hårdest ramt af arbejdsløshed, hvoraf størstedelen er reserveret unge med delvis tilbagebetaling af lønomkostninger. · EL: 250 mio. EUR er omfordelt. En handlingsplan er under udarbejdelse til at sørge for uddannelse, erhvervserfaring, beskæftigelse og iværksætterimuligheder for 333 000 unge. · LV: 26,3 mio. EUR fra statsbudgettet er afsat til gennemførelse af ESF-aktiviteter for de unges konkurrenceevne og beskæftigelse. …ved at gøre brug af mobiliserede midler… Den Europæiske
Socialfond (ESF) er det vigtigste instrument, der understøtter omfattende
ungdomsbeskæftigelsesforanstaltninger på EU-niveau, mens en række programmer
målrettet unge støttes gennem andre EU-fonde såsom Den Europæiske Fond for
Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af
Landdistrikterne (ELFUL). I alt er mindst 10 mia. EUR blevet målrettet
omfordeling eller hurtigere modtagelse i de otte lande i arbejdsgruppen i de
sidste 12 måneder under initiativet "Muligheder for unge", som f.eks.
jobstøtte, erhvervsfaglig uddannelse og forebyggelse af unge, der forlader
skolen tidligt. Mindst 56 000 SMV'er og 658 000 flere unge vil sandsynligvis
drage fordel af disse seneste tilpasninger af støtteprogrammerne. 21 medlemsstater har
allerede overført betydelige ressourcer, inden for og mellem deres ESF‑,
EFRU‑ og/eller ELFUL-støttede operationelle programmer, til
foranstaltninger til fremme af arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed og til
bekæmpelse og forebyggelse af ungdomsarbejdsløshed. Det er nu en prioritet fuldt
ud at gennemføre de ændrede støtteprogrammer på medlemsstatsniveau. ...og ved at adressere deres strukturelle
udfordringer som led i det europæiske semester De europæiske
semestre, og de landespecifikke henstillinger, er et instrument til politisk
samordning til at styrke regeringsførelsen og samordningen af de økonomiske
politikker på EU-niveau. De udgør en ramme for multilateral overvågning af
beskæftigelsespolitikken og strukturreformerne og vurderer EU's fremskridt mod
de mål, der er opstillet i Europa 2020-strategien. I 2012 blev der sendt
landespecifikke henstillinger, der specifikt tager sigte på at forbedre
situationen for de unge på arbejdsmarkedet, til næsten alle medlemsstater. Det
ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene[29] indeholder en detaljeret
oversigt over de ungdomsspecifikke henstillinger[30]. Den årlige
vækstundersøgelse for 2013[31],
der iværksætter den europæiske semester for 2013, understeger, at
medlemsstaterne bør gøre mere for at bekæmpe arbejdsløshed, forbedre
beskæftigelsesegnetheden og støtte adgangen til beskæftigelse eller
tilbagevenden til arbejdsmarkedet for de unge. IV. Sikring
af overgangen for alle unge: Ungdomsgarantien
En ungdomsgaranti… Der er behov for at
investere i de unge europæeres menneskelige kapital med henblik på at tackle
den nuværende dybe krise i ungdomsbeskæftigelsen og drage fordel af bæredygtig
og inklusiv vækst på mellemlang til lang sigt. Da de unge oplever svære
overgange fra skole til arbejdsliv, anmoder Kommissionen alle medlemsstaterne
til hurtigt at gennemføre en ungdomsgaranti og fremsætter forslag til Rådets
henstilling med støtte fra flere anmodninger fra Det Europæiske Råd[32]. Ungdomsgarantien skal
gennemføres ved hjælp af omfattende og holistiske ordninger, som sikrer, at de
unge får et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en
lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de har
forladt skolen eller er blevet arbejdsløse. Mere detaljerede oplysninger om,
hvad der udgør en ungdomsgaranti, dens omkostninger og fordele, og om hvordan
ungdomsgarantien gøres til en succes, kan findes i det arbejdsdokument fra
Kommissionens tjenestegrene, der ledsager forslaget til Rådets henstilling[33]. I bilagene til dette
arbejdsdokument præsenteres de foranstaltninger, der støtter
ungdomsbeskæftigelse, som allerede findes i medlemsstaterne samt eksempler på
aktioner og initiativer, der kan støttes af ESF. Ungdomsgarantiordningerne
skal baseres på støtteforanstaltninger inden for seks områder: opbygning af en
partnerskabsbaseret tilgang, tidlig indgriben og aktiveringsforanstaltninger,
foranstaltninger, der sikrer integration på arbejdsmarkedet, brug af EU's
strukturfonde, vurdering og løbende forbedring af ordningen og en hurtig
gennemførelse. Kommissionen overlader det til medlemsstaterne at fastlægge de
institutionelle rammer, inden for hvilke en sådan garanti ydes. …har langfristede
fordele... En ungdomsgaranti
indebærer finanspolitiske omkostninger. Omkostningerne afhænger af nationale
forhold og af den måde, hvorpå ordningen er tilrettelagt og gennemført. De vil
være større i lande med en stor mængde NEET'er eller høj ungdomsarbejdsløshed.
Varigheden af unges arbejdsløshed har også en indvirkning samt forskellige
udgangspunkter for så vidt angår de aktuelle støtteforanstaltninger (f.eks.
veluddannede medarbejdere på arbejdsformidlingerne, som kan håndtere de unges
behov). Disse omkostninger
vil dog blive opvejet ved at undgå de langsigtede omkostninger ved
arbejdsløshed, inaktivitet og produktivitetstab[34]. Dette betyder, at der vil
være positive afkast fra investeringen i en ungdomsgaranti[35]. At blive arbejdsløs i en ung
alder har langvarige negative konsekvenser for både fremtidige indkomstniveauer
og den fremtidige risiko for arbejdsløshed. En ungdomsgarantiordning, der giver
de unge reelle og konkrete muligheder, vil gøre det muligt for dem at undgå en
lang og skadelige tid væk fra arbejdsmarkedet, bevare og udnytte deres
menneskelige kapital, bevare deres beskæftigelses‑ og karrieremuligheder
længere ude i fremtiden og øge deres lønmuligheder, hvilket er relevant for den
samlede efterspørgsel og de samlede økonomiske resultater i de kommende år. I den årlige
vækstundersøgelse for 2013 påpeger Kommissionen, at investeringer i uddannelse
bør prioriteres og om muligt styrkes, samtidig med at effektiviteten af en
sådan udgift sikres. Der bør også gives særlig opmærksomhed til
vedligeholdelsen eller styrkelsen af omfanget og effektiviteten af
arbejdsformidlingerne og aktive arbejdsmarkedspolitikker såsom
erhvervsuddannelse til de arbejdsløse og ungdomsgarantiordninger. Hvis der i dag
investeres i de nødvendige færdigheder, vil det gøre det muligt for de unge at
besætte ubesatte stillinger og skabe økonomisk værdi. På grund af risikoen for
marginalisering og resignation er det også nødvendigt at give de unge et
perspektiv, for at deres tillid til de offentlige institutioner, statslige
strukturer og samfundet kan opretholdes. …som EU står klar
til at yde finansiel støtte til Medlemsstaterne med
de højeste arbejdsløshedstal er også typisk de regioner, der står over for de
største udfordringer, hvad angår holdbarheden af deres offentlige finanser. EU
kan allerede nu yde økonomisk støtte til medlemsstaterne til gennemførelse af
ungdomsgarantien gennem samhørighedspolitikkens finansieringsinstrumenter, især
ESF. Kommissionen vil tilskynde medlemsstaterne til at gøre bedst mulig brug af
dem og af eventuelle fremtidige instrumenter. Kommissionens forslag
til en flerårig finansiel ramme for 2014-2020 fremhæver ESF's rolle som EU's
centrale instrument til investering i menneskelig kapital. Det har foreslået,
at mindst 25 % af fremtidige samhørighedsmidler tildeles ESF, og at mindst
20 % af dem øremærkes sociale integrationspolitikker.
Ungdomsbeskæftigelsen kan behandles under en række
ESF-investeringsprioriteringer, og det er blevet foreslået at yde særlig
opmærksomhed til en bæredygtig integration af NEET'er på arbejdsmarkedet. V. Målrettede
EU-initiativer
Udover initiativet om
en ungdomsgaranti indeholder dette afsnit tre målrettede initiativer fra
Kommissionen om praktikophold af god kvalitet, om fremme af lærlingeuddannelser
i hele EU og om fremme af de unges mobilitet. 1. Kvalitetsramme
for praktikophold Praktikophold kan bidrage til at forbedre de unges
beskæftigelsesegnethed… Praktikophold,
tænkt som en afgrænset periode af praktisk erfaring, der bruges på en
arbejdsplads enten under eller efter uddannelse, bliver mere og mere del af en
karrierevej for de unge. De gør det ofte muligt for dem at øge deres
beskæftigelsesegnethed, samtidig med at de også giver forskellige fordele for
værtsorganisationer ved, med hensyn til behandling af uoverensstemmelsen mellem
efterspurgte og udbudte kvalifikationer, at udnytte ny viden og lette
fremtidige ansættelser. Kommissionen
vil fortsat yde finansiel støtte gennem ESF til de medlemsstater, der ønsker at
forbedre beskæftigelsessituationen for de unge gennem praktikopholdsordninger. …hvis de er af god kvalitet... Det
er nødvendigt at sikre, at overgangsperioder såsom dem, der bruges på
praktikophold, tjener de unges udvikling og giver dem mulighed for at opnå et
stærkt fodfæste på arbejdsmarkedet så hurtigt som muligt. Ikke desto mindre
skal praktikopholdene være af god kvalitet med hensyn til både læringsindholdet
og arbejdsforholdene. Der er risiko for, at praktikophold bliver misbrugt som
en kilde til billig eller gratis arbejdskraft, og at — i betragtning af deres
stadig større betydning i et svært stillet arbejdsmarked — de kan føre til en
ond cirkel af usikre ansættelsesforhold eller afholde unge fra at søge
praktikophold i første omgang. En stor del af praktikopholdene mangler et
læringsindhold af høj kvalitet og/eller passende social sikring og
kompensation/løn, især blandt praktikophold på det åbne marked[36]. Der findes også
lønforskel mellem mænd og kvinder i praktikophold: En større andel af kvinder
er i ubetalte eller i lavtlønnede stillinger. Bekymring
over kvaliteten af praktikophold er blevet gentaget flere gange på politisk
plan: I 2010 opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at fremsætte
forslag til et europæisk kvalitetscharter for praktikophold[37], mens Rådet opfordrede
Kommissionen til at yde vejledning om betingelserne for praktikophold af høj
kvalitet[38]. ... hvilket også vil støtte tværnationale praktikophold Tværnationale
praktikophold har mange fordele, men er stadig ikke særligt udbredte. Manglen
på en struktureret kvalitetsramme og vejledning vil kunne bremse udviklingen af
tværnationale praktikophold. Hindringerne for tværnationale praktikophold
omfatter den manglende gennemsigtighed, de svært tilgængelige oplysninger om de
retlige og administrative betingelser og vanskeligheden ved at finde og udvælge
værtsorganisationer. Derudover er omkostningerne for et afbrudt praktikophold
højere for udenlandske praktikanter, grundet flytteudgifterne til udlandet, og
det er sværere for dem at skifte værter. Kommissionens
forslag om modernisering af direktivet om erhvervsmæssige kvalifikationer[39] udvider direktivets
anvendelsesområde til at omfatte praktikophold gennemført i andre
medlemsstater. Direktivet gælder dog kun for praktikophold, der er en
betingelse for adgangen til et lovreguleret erhverv og ikke praktikophold på
det frie marked, hvor der oftest forekommer problemer. Arbejdsmarkedets parter er afgørende for at sikre
kvaliteten af praktikophold I april 2012 iværksatte Kommissionen en offentlig høring[40] om en kvalitetsramme for
praktikophold. Denne høring blev i september 2012 efterfulgt af den første
høring af arbejdsmarkedets parter. Begge høringer afslørede enighed om
praktikopholds nyttige rolle, men påpegede den manglende kvalitet og det
udbredte misbrug i forhold til praktikanter i hele Europa og gjorde det således
klart, at der må sættes ind over for disse spørgsmål. Der var dog uenighed om
omfanget og eventuel form af foranstaltningen. Kommissionen søger nu
arbejdsmarkedets parters synspunkter i henhold til artikel 154 i TEUF om
indholdet af den påtænkte foranstaltning på EU-niveau for at vedtage en
kvalitetsramme[41]. Kommissionen vil fremsætte sit forslag i
2013, hvis ikke arbejdsmarkedets parter ønsker at indlede forhandlinger. 2. En
europæisk alliance for lærlingeuddannelser Veltilrettelagte
lærlingeuddannelsesordninger letter overgangen fra skole til arbejde… Virksomhedsbaserede
lærlingeuddannelsesordninger (også kendt som "dobbelte" eller
"tosporede" lærlingeuddannelsessystemer) giver de unge mulighed for
både at få arbejdserfaring og praktiske færdigheder gennem en
ansættelseskontrakt i en virksomhed samt teoretisk viden, ofte gennem en
uddannelsesinstitution. Der findes gode eksempler i nogle medlemsstater på,
hvordan man bruger lærlingeordningerne optimalt for at lette overgangen fra
uddannelse til arbejde. Der er et stort behov
for at forbedre udbuddet og kvaliteten af lærlingeuddannelserne: I 2012 rettede
Rådet landespecifikke henstillinger til syv medlemsstater om
lærlingeuddannelser og tre om erhvervsuddannelse. Selv i de øvrige
medlemsstater kan der gøres en del for at forbedre lærlingesystemerne og for at
gøre bedre brug af ESF-støtten til dette formål. Succeskriterierne for
lærlingeordningerne kan inddeles i tre hovedgrupper. For det første er
effektive partnerskaber mellem skolerne/institutionerne for erhvervsuddannelse
og virksomhederne afgørende for vellykket lærlingeuddannelser. Erhvervsskolerne
skal indgå i et netværk med lokale virksomheder. Mere generelt er en høj grad
af inddragelse af arbejdsmarkedets parter nødvendig for at sikre, at lærlingeuddannelserne
er afstemt efter nutidige behov, således at de kvalifikationer, der opnås,
holder trit med behovene. De faglige uddannelses‑/erhvervsstandarder skal
revideres og ajourføres regelmæssigt, og arbejdsmarkedets parter har gode
forudsætninger for at komme med input. For det andet skal både de
kvalifikationer, der opnås, og læringsprocessen være af høj kvalitet for at
udnytte det fulde potentiale af lærlingeuddannelsen og sikre, at denne model er
anerkendt som et værdifuldt uddannelsesforløb, der kan overføres på tværs af
grænserne, og at den åbner vej til højtkvalificerede job. For det tredje bør
lærlingeuddannelserne være godt integreret i det nationale eller regionale
uddannelsessystem og baseret på klare lovrammer. Sidstnævnte bør præcisere de enkelte
parters ansvar, rettigheder og forpligtelser og fremme samarbejde og engagement
fra en bred vifte af interessenter. Endelig skal det understreges, at de unge,
der har forladt skolen tidligt, eller er i fare for at gøre dette, har særligt
behov for støtte til at gennemføre en lærlingeuddannelse. …men kræver inddragelse af
arbejdsgiverne... God forvaltning af
arbejdsbaseret læring kræver et cost-benefit-forhold, der tilskynder
arbejdsgiverne til at engagere sig. Arbejdsbaseret læring kan kun eksistere i
et land, hvis virksomheder går med på dette koncept og tilbyder lærepladser,
praktikophold eller samarbejde med skolerne. Lovrammerne bør sikre
passende incitamenter for arbejdsgiverne til at tilbyde tilstrækkelig mange
lærepladser. De skal vedrøre SMV'ernes specifikke behov, som står over for
særlige udfordringer og har begrænsede ressourcer. Incitamenterne kan være
finansielle, f.eks. skattefordele, subsidier og andet, men også
ikke-finansielle såsom adgang til visse støttetjenester, f.eks. hjælp til virksomhederne
til at ansætte lærlinge. I denne forbindelse kan EFRU-støtte til SMV'er have en
positiv virkning. Ud over at være en
privilegeret måde at spotte potentielle kandidater til nyansættelser skaber
støtte til lærlingeuddannelserne bredere økonomiske virkninger på længere sigt
og er samtidig et udtryk for socialt ansvar. …og kan støttes af EU’s løftestangseffekt På grund af behovet
for at forbedre kvaliteten og udbuddet af lærlingeuddannelserne hurtigt og for
at støtte medlemsstaternes samarbejde på erhvervsuddannelsesområdet vil
Kommissionen oprette en europæisk alliance for lærlingeuddannelser. Kommissionen har allerede anerkendt, at et godt samarbejde
mellem alle interessenter er en vigtig forudsætning for sådanne initiativers
succes[42].
Denne alliance vil samle interessenter fra myndighederne, erhvervslivet
og arbejdsmarkedets parter, forskere og praktikere inden for erhvervsuddannelse
og ungdomsrepræsentanter. Den vil samle de
forskellige eksisterende tiltag under en fælles paraply og fremme fordelene ved
og metoderne til vellykkede lærlingeuddannelsesordninger og måderne til at
skabe dem. Alliancen vil også bidrage til at udvikle fælles studieordninger for
de dobbelte lærlingeuddannelsessystemer for forskellige erhverv, lette
anerkendelsen af de lærlingeuddannelser, der gennemføres i udlandet, og fremme
en passende lovgivningsmæssig ramme. I forbindelse med
denne alliance vil Kommissionen også fremme nationale partnerskaber til
udvikling af dobbelte læringssystemer. Disse
bør samle repræsentanter for erhvervslivet, de myndigheder, der er ansvarlige
for uddannelse og beskæftigelse, ESF's forvaltningsmyndigheder og
arbejdsmarkedets parter for at finde ud af, hvordan betydningen af
lærlingeuddannelserne i medlemsstatens arbejdsmarked og uddannelsessystem bedst
kan styrkes, og hvordan de nationale ESF-bevillinger kan trækkes på i
udformningen og gennemførelsen af dobbelte læringssystemer. Der foregår allerede
aktiviteter, der svarer til alliancen for lærlingeuddannelser, på sektorniveau.
En europæisk alliance er ved at blive dannet i ikt-sektoren[43].
3. De
unges mobilitet
Øget mobilitet vil tilbyde flere beskæftigelsesmuligheder… De
betydelige forskelle mellem ungdomsarbejdsløsheden, kombineret med en stigning
i antallet af ubesatte stillinger, i nogle medlemsstater, understreger, at
mobilitet inden for EU kan give de unge adgang til flere
beskæftigelsesmuligheder. Tværnationale praktikophold og lærlingeuddannelser
giver mange fordele i denne forbindelse, tillige med mulighed for at prøve at
arbejde i et andet land uden straks at forpligte sig til beskæftigelse på lang
sigt. Men de er endnu ikke udbredt. Det er i direkte modsætning til den åbenhed
over for mobilitet, der generelt udvises af de unge, og til den vellykkede
gennemførelse af programmer, der sigter på at studere i udlandet som f.eks.
Erasmus og Leonardo. …som EU-instrumenterne støtter… Den
nylige Euresafgørelse[44],
der omdanner det europæiske jobnetværk til et resultatorienteret matching‑
og placeringsinstrument, har direkte relevans for de unge, navnlig da det vil
udvides til også at dække arbejdsrelaterede lærlingeuddannelser og
praktikophold. Desuden har Kommissionen til hensigt at videreudvikle "Dit
første Euresjob"-initiativet for at hjælpe EU-borgere i alderen 18 til 30
med at finde arbejde i en anden medlemsstat. Ordningen kombinerer skræddersyet
job-matching og arbejdsformidlingsydelser med EU's finansielle incitamenter
(bidrag til rejseudgifter til jobinterview, uddannelse før jobstart og
arbejdsintegrationsaktiviteter). Kommissionen vil bygge videre på disse skridt
ved at iværksætte et initiativ vedrørende de offentlige arbejdsformidlinger i
2013 med henblik på at forbedre det europæiske arbejdsmarkeds funktionsmåde.
Sådanne ydelser vil blive opfordret til at spille en større rolle i udnyttelsen
af alle de jobmuligheder, der kan blive skabt gennem arbejdskraftens mobilitet
inden for EU, og i sikring af beskæftigelsesmulighederne for EU's borgere,
særligt de unge. Dette vil gøre det europæiske arbejdsmarked mere effektiv ved
at mindske risikoen for større uoverensstemmelser, og vil bidrage til at tackle
fremtidig mangel på kvalificeret arbejdskraft. …men en yderligere indsats kræves I
betragtning af den store udfordring ved ungdomsarbejdsløsheden er en yderligere
indsats dog nødvendig. Kommissionen opfordrer EU's budgetmyndighed til at
sikre, at tilstrækkelige ressourcer er til rådighed i 2013 og fremefter for at
fortsætte støtten til målrettede mobilitetsordninger såsom "Dit første
Euresjob", og medlemsstaternes offentlige arbejdsformidlinger til at
videreudvikle Euresbaserede programmer og integrere dem i deres normale
virksomhed. Udvikling
af mere målrettede og individualiserede foranstaltninger for alle jobsøgende,
herunder unge, skal prioriteres højt i overskuelig fremtid. I 2013 vil Kommissionen
med henblik herpå overveje, som del af den fremtidige Euresakse i programmet
for social udvikling og innovation, anvendeligheden af et bredere program af
Euresjobs for de unge, der bygger på erfaringerne fra "Dit første Euresjob"-initiativet
og fra uddannelsesområdet (Erasmus, Leonardo da Vinci). Dette kunne støtte de
unge i at finde og at tage beskæftigelse, erhvervserfaring, lærlingeuddannelser
og praktikophold i en anden medlemsstat[45].
VI. Det
videre forløb
Trods en række
bestræbelser på EU-niveau og nationalt plan er jobmulighederne for den
europæiske ungdom yderligere forværret i det forløbne år. Der er et påtrængende
behov for en større indsats. I denne meddelelse skitseres Kommissionens analyse
af situationen, og der gives et overblik over, hvad der kan gøres gennem
beskæftigelsespolitiske instrumenter, både på EU-niveau og i medlemsstaterne,
for at afhjælpe situationen. Det er nødvendigt at træffe foranstaltninger i
fællesskab og skabe stærke tillidspartnerskaber med alle interessenter, hvad
enten der er tale om arbejdsformidlinger, uddannelsesudbydere, arbejdsmarkedets
parter, arbejdsgivere og ungdomsorganisationer. Disse spørgsmål er Europas
økonomiske og sociale fremtid.
Kommissionen: ·
opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at vedtage
forslaget til Rådets henstilling om iværksættelse af en ungdomsgaranti, der er
en del af denne pakke, og til at indføre ungdomsgarantiordningerne i løbet af
2013 ·
opfordrer arbejdsmarkedets parter til at arbejde
hen imod en kvalitetsramme for praktikophold for at sikre, at praktikophold
giver de unge erhvervserfaring af høj kvalitet under sikre forhold ·
vil iværksætte en europæisk alliance for
lærlingeuddannelser for at forbedre kvaliteten og udbuddet af
lærlingeuddannelserne og for at fremme nationale partnerskaber til dobbelte
erhvervsuddannelsessystemer samt ·
vil i første halvdel af 2013 iværksætte en høring
af interessenter om udvikling af et program med Euresjobs for de unge og vil
forelægge et initiativ med henblik på at bringe EU's mobilitetsinstrumenter, finansiering
og forvaltning på et mere strukturelt niveau, som står i rimeligt forhold til
deres betydning. [1] Eurostat Labour Forces vigtigste indikatorer,
sæsonkorrigerede kvartalsdata, unge defineres som yngre end 25 år, voksne som
over 25. [2] "Status of the situation of young people"
(ledsagedokument til EU-ungdomsrapporten), SWD(2012) 257 af 10. september 2012. [3] KOM(2011) 933 af 20. december 2011. [4] Det Europæiske Råds konklusioner, EUCO 76/12 af 29. juni
2012 og EUCO 156/12 af 19. oktober 2012. [5] Europa-Parlamentets beslutning om initiativet
"Muligheder for unge" (2012/2617 (RSP)) af 24. maj 2012. [6] COM(2012) 669 af 20. november 2012. Rådets konklusioner
om det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet ("ET 2020")
(2009/C 119/02 af 28. maj 2009.) og EU's strategi for unge (KOM(2009) 200 af
27. april 2009) giver også relevante rammer for en samordnet europæisk indsats
på almen uddannelses‑ og erhvervsuddannelsesområdet og for
ungdomsbeskæftigelsen. [7] SWD(2012) 406 af 5. december 2012. [8] "Study on a comprehensive overview on
traineeship arrangements in Member States", Europa-Kommissionen, 2012.
"Apprenticeship supply in the Member States of the European Union",
Europa-Kommissionen, 2012. [9] Eurostat Labour Forces vigtigste indikatorer,
sæsonkorrigerede kvartalsdata, unge defineres som yngre end 25 år, voksne som
over 25. [10] Unge uden beskæftigelse (defineret som andelen af unge
arbejdsløse i hele den unge befolkning) inkluderer en stor gruppe uden
beskæftigelse, der hovedsagelig er under uddannelse i denne aldersgruppe, og
kan dermed give et mere fuldstændigt billede af omfanget af
arbejdsløshedsproblemet. Dette er relevant, når man sammenligner lande med
store forskelle i unge uden beskæftigelse (for nærmere oplysninger se
Europa-Kommissionens rapport om beskæftigelsen i Europa 2007, kapitel 1). [11] Eurostat Labour Force Statistics, kvartalsvis
ikke-sæsonkorrigeret data (lfsq_pganws) og (lfsq_upgal) for andet kvartal. Unge
i alderen 15-24 år, voksne 25-64 år. [12] Eurostat Labour Force Statistics, kvartalsvise ikke-sæsonkorrigerede
data (lfsq_eppqa) og (lfsq_etpga) for andet kvartal. Unge i alderen 15-24 år,
voksne 25-64 år. [13] Data for 13 europæiske lande. Europa-Kommissionen,
"Employment and Social Developments in Europe" (ESDE), 2012, under
udarbejdelse. [14] Se fodnote 12. [15] Se fodnote 12. [16] Beregning fra European Network of Experts on Gender
Equality på grundlag af ad hoc-modulet i arbejdsstyrkeundersøgelsen 2009 om
overgangen fra skole til arbejdsliv. [17] I todelte arbejdsmarkeder eksisterer en stor andel af
tidsbegrænsede kontrakter, der for det meste beskæftiger unge arbejdstagere,
parallelt med en bestand af tidsubestemte kontrakter med langt større sikkerhed
i beskæftigelsen. Forskelle i rettighederne for sikkerhed i beskæftigelsen for
tidsubegrænsede og tidsbegrænsede kontrakter er blevet udpeget som en vigtig
kilde til segmentering. [18] Eurostat Labour Force, kvartalsvis ikke-sæsonkorrigeret
data [lfsq_igaww] for andet kvartal. Unge i alderen 15-24 år, ekskl. manglende
svar. [19] Eurostat, Labour Force Statistics, [edat_lfse_20]. [20] ESDE, 2012, under udarbejdelse. [21] De lavtuddannede oplever stadig den højeste risiko for
arbejdsløshed, og disses muligheder vil sandsynligvis forværres. Ifølge den
seneste kvalifikationsprognose fra Cedefop (http://www.cedefop.europa.eu/EN/about-cedefop/projects/forecasting-skill-demand-and-supply/skills-forecasts.aspx),
vil antallet af jobs i EU til personer med kun et folkeskoleafgangsbevis – som
allerede faldt med 20,4 % mellem 2000 og 2010 — falde med yderligere
18,9 % mellem 2010 og 2020. [22] Ajourføring af meddelelsen om industripolitikken—
COM(2012) 582 af 10. oktober 2012. F.eks. vil der være op til 700 000 ubesatte
stillinger for ikt-uddannede i EU frem til 2015 (se rapport til
Europa-Kommissionens "Anticipating the Evolution of the Supply and
Demand of e-Skills in Europe (2010-2015)", Empirica og IDC Europa,
2009. En opdateret prognose blev forelagt på den europæiske konference for
e-færdigheder i Bruxelles den 13. december 2011). Håndtering af
uoverensstemmelsen mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer er også
højest relevant inden for sundheds‑ og socialsektoren og den grønne
økonomi. [23] Eurostat Labour Forces vigtigste indikatorer,
sæsonkorrigeret data, andet kvartal, ungdom defineres som yngre end 25 år. [24] Oplysninger om de foranstaltninger, der allerede er
truffet, og de næste trin findes i det vedlagte arbejdsdokument fra
Kommissionens tjenestegrene, SWD(2012) 406 af 5. december 2012. [25] På det uformelle møde i Det Europæiske Råd den 30. januar
2012 foreslog José Manuel Barroso et pilotprojekt for at hjælpe de otte
medlemsstater, der har den højeste ungdomsarbejdsløshed, med at omfordele nogle
af deres strukturfondsbevillinger til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed. [26] SWD(2012) 406 af 5. december 2012. [27] Selvstændig virksomhed anerkendes i stigende grad som et
muligt karrierevalg for unge, se også "Entrepreneurship Education at
School in Europe", Europa-Kommissionen, 2012. [28] Tallene i denne tabel er foreløbige og viser oplysninger
fra november 2012. [29] SWD(2012) 406 af 5. december 2012. [30] Derudover er den fælles rapport om beskæftigelsen (bilag
til COM(2012) 750 af 28. november 2012) del af Kommissionens
pakke for iværksættelse af det europæiske semester for 2013, der understøtter
og udvider den årlige vækstundersøgelse. Den baseres på Europas
beskæftigelsesmæssige og sociale situation, på implementeringen af
beskæftigelsesretningslinjerne og på resultaterne af de nationale
reformprogrammers landeundersøgelse, der førte til de landespecifikke
henstillinger for 2012 samt på vurderingen af deres implementering indtil nu. [31] COM(2012) 750 af 28. november 2012. [32] Forslag til Rådets henstilling om iværksættelse af en
ungdomsgaranti, COM(2012) 729 af 5. december 2012. [33] SWD(2012) 409 af 5. december 2012. [34] De årlige omkostninger i Europa ved at have unge, som
hverken er i beskæftigelse eller under almen uddannelse eller
erhvervsuddannelse, beregnes i dag til 1,2 % af BNP, eller 153 mia. EUR,
se: Eurofound (2012) "NEETs – Young people not in employment, education
or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe",
Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg. [35] Investeringen i en ungdomsgaranti hører ikke ind under
faste bruttoinvesteringer i nationalregnskaberne. [36] "Study on a comprehensive overview of traineeship
arrangements in the EU Member States", Europa-Kommissionen (2012). [37] "Fremme af de unges adgang til arbejdsmarkedet,
styrkelse af status for praktikanter og praktik‑ og
lærlingeordninger", EP 2009/2221 (INI) af 14.6.2010. [38] Rådets konklusioner af 17.6.2011. [39] Forslag til direktiv om ændring af direktiv 2005/36/EF om
anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og forordning om det
administrative samarbejde ved hjælp af informationssystemet for det indre
marked, KOM(2011) 883 endelig af 19. december 2011. [40] SWD(2012) 99 af 18.4.2012. [41] COM(2012) 728 af 5.12.2012. [42] COM(2012) 669 af 20. november 2012. [43] "Grand Coalition for ICT Jobs" har til sigte at
få sammensluttede interessenter til at tackle manglen og uoverensstemmelsen
mellem udbudt og efterspurgte kvalifikationer, som karakteriserer
arbejdsmarkedet for ikt-uddannede. [44] C(2012) 8548 af 26. november 2012. [45] Kommissionen har også til hensigt at fremlægge et
initiativ kaldet et "Unge på vej"-kort for at støtte de unges
mobilitet.