This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012DC0209
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS EU State Aid Modernisation (SAM)
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Modernisering af EU's statsstøttepolitik
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Modernisering af EU's statsstøttepolitik
/* COM/2012/0209 final */
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Modernisering af EU's statsstøttepolitik /* COM/2012/0209 final */
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL
EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG
REGIONSUDVALGET Modernisering af EU's statsstøttepolitik (EØS-relevant tekst) 1. Indledning:
Statsstøttekontrollen i det aktuelle klima 1. Europa 2020 er EU's
vækststrategi for dette årti. I en foranderlig verden tager
Europa-Kommissionens politikker sigte på at gøre EU til en intelligent,
bæredygtig og inklusiv økonomi. Disse tre gensidigt forstærkende mål skal
hjælpe EU og medlemsstaterne med at skabe høj beskæftigelse, produktivitet og
social samhørighed. 2. Det indre marked er derfor
EU's bedste aktiv, når det drejer sig om at skabe bæredygtig vækst. Et
effektivt indre marked forudsætter, at der anvendes to instrumenter: for det
første regler for oprettelsen af ét integreret marked uden nationale grænser,
og for det andet en konkurrencepolitik, som omfatter statsstøttekontrol, for at
sikre, at det indre markeds funktion ikke fordrejes som følge af virksomheders
konkurrencebegrænsende adfærd eller af, at medlemsstater begunstiger visse
aktører på bekostning af andre. Konkurrence er en vigtig drivkraft for vækst;
det er et incitament for virksomheder, herunder nye virksomheder, til at bevæge
sig ind på markeder og innovere, hvorved produktiviteten og konkurrenceevnen
forbedres i en global sammenhæng. Konkurrence er samtidig en
omkostningseffektiv politik, eftersom den kan iværksættes uden offentlige eller
private udgifter. Statsstøttekontrollen spiller derfor som et af de
konkurrencepolitiske instrumenter en grundlæggende rolle, når det drejer sig om
at forsvare og styrke det indre marked. 3. Den økonomiske og finansielle
krise har bragt det indre markeds integritet i fare og øget risikoen for
konkurrencebegrænsende reaktioner. Krisen har samtidig øget behovet for, at
staten spiller en større rolle, når det drejer sig om at beskytte de mest
sårbare medlemmer af samfundet og fremme den økonomiske genopretning. Krisen
har imidlertid også sat medlemsstaternes budgetter under pres, eftersom den
kræver finanspolitisk konsolidering og en bedre udnyttelse af de knappe
ressourcer. Sidst, men ikke mindst, har krisen medført, at forskellen mellem
medlemsstaterne er blevet større, hvad angår det spillerum, som de har til at
finansiere deres politikker. 4. EU's vækstpotentiale kan øges
ved i højere grad at fokusere på de offentlige udgifter og skabe de nødvendige
betingelser for, at økonomisk genopretning kan finde sted og vare ved. Der bør
bl.a. skabes større effektivitet[1]
i de offentlige udgifter, og de bør i højere grad rettes mod politikker, som
fremmer vækst og opfylder fælles europæiske mål. 5. Nogle af disse offentlige
udgifter vil tage form af statsstøtte[2],
det være sig i form af direkte udgifter, skattemæssige incitamenter,
statsgarantier eller andre garantier. En stærkere og mere målrettet
statsstøttekontrol kan tilskynde til udformning af mere effektive,
vækstfremmende politikker og sikre, at konkurrencefordrejningerne forbliver
begrænsede, således at det indre marked fortsat er åbent og konkurrencepræget.
En sådan statsstøttekontrol kan også bidrage til at forbedre kvaliteten af de
offentlige finanser. En mere målrettet ramme vil give medlemsstaterne
mulighed for bedre at bidrage både til gennemførelsen af Europa 2020-strategien
for bæredygtig vækst og budgetkonsolidering. 6. Der er behov for en
modernisering af statsstøttekontrollen for at forbedre kvaliteten af
Kommissionens undersøgelser og gøre denne kontrol til et redskab, der fremmer
en forsvarlig anvendelse af de offentlige ressourcer til vækstorienterede
politikker, og som begrænser konkurrencefordrejninger, der ville undergrave de
lige konkurrencevilkår i det indre marked. De nuværende komplekse materielle
regler og de proceduremæssige rammer, som gælder såvel mindre som større sager,
betyder, at statsstøttekontrollen er forbundet med udfordringer. 7. Andre elementer understøtter
ligeledes behovet for en bred moderniseringspakke, når det gælder EU's
statsstøttepolitik som helhed: udløbet af en række centrale
statsstøtteinstrumenter inden slutningen af 2013, forberedelsen af EU's
flerårige finansielle ramme og EU's strukturfondsregler for 2014-2020, og
sidst, men ikke mindst, styrkelsen af det økonomiske og budgetmæssige
overvågningssystem i løbet af det europæiske halvår. 8. Moderniseringen af statsstøttekontrollen
skal derfor tjene tre formål: i) at fremme bæredygtig, intelligent og inklusiv
vækst i et konkurrencedygtigt indre marked, ii) at koncentrere Kommissionens
forudgående undersøgelser om de sager, som har størst indvirkning på det indre
marked, og samtidig styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne i forbindelse med
håndhævelsen af statsstøttereglerne og iii) at sikre ensartede regler og
hurtigere afgørelser. 9. I denne meddelelse skitseres
en integreret strategi for reform med henblik på at nå disse tæt forbundne mål,
der bør ses som integrerede byggestene i én enkelt reformpakke. 2. Mål i forbindelse med en
modernisering af statsstøttepolitikken og instrumenterne til opfyldelse af
disse mål 2.1. Fremme vækst i et styrket,
dynamisk og konkurrencedygtigt indre marked 10. I Europa 2020-strategien for
vækst erkendes det, at statsstøtte spiller en vigtig rolle for vækst og
"aktivt og positivt (kan) bidrage til Europa 2020-målene ved at fremme og
støtte initiativer vedrørende mere innovative, effektive og grønne teknologier
og samtidig lette adgangen til offentlig støtte til investeringer,
risikokapital og finansiering af forskning og udvikling"[3]. 11. Politikker, som har til formål
at nå Europa 2020-målene, kan spille en vigtig rolle, når det gælder om at
overvinde krisen og stimulere bæredygtig vækst. Medlemsstaterne og Unionen vil
derfor prioritere budgetudgifterne, hvoraf nogle vil omfatte statsstøtte. 12. En moderniseret
statsstøttekontrol bør lette behandlingen af støtte, der er veludformet, rettet
mod påviste markedssvigt og mål af fælles interesse, og som fordrejer konkurrencen
mindst ("god støtte"). Dette skal sikre, at den offentlige støtte
stimulerer innovation, grønne teknologier og udvikling af menneskelig kapital,
forhindrer miljøskader og i sidste ende fremmer vækst, beskæftigelse og EU's
konkurrenceevne. En sådan støtte vil bidrage bedst til vækst, når den er rettet
mod et markedssvigt og derved supplerer, og ikke erstatter, private midler.
Statsstøtte vil kun kunne bidrage effektivt til opfyldelsen af det ønskede
offentlige politiske mål, hvis den har en tilskyndende virkning, dvs. hvis den
tilskynder støttemodtageren til at iværksætte aktiviteter, som denne ikke ville
have gjort uden støtten. Statsstøtte vil kun have den størst mulige virkning
for vækst, hvis den er udformet på en måde, som begrænser
konkurrencefordrejninger, og som gør, at det indre marked fortsat er
konkurrencedygtigt og åbent. Statsstøtte spiller derfor en afgørende rolle, når
det drejer sig om at forbedre effektiviteten i de offentlige udgifter, som
tager form af statsstøtte, eftersom det overordnede mål er at skabe mere vækst
i det indre marked, hvilket nødvendigvis består i at udvikle konkurrencen.
Statsstøtte, der ikke er rettet mod markedssvigt, og som ikke har nogen
tilskyndende virkning, er ikke kun spild af offentlige ressourcer, men virker
også som en bremse for vækst ved at forværre konkurrencevilkårene i det indre
marked. 13. Statsstøttekontrollen
understøtter allerede Europa 2010-flagskibsinitiativerne. Retningslinjerne for
bredbånd skaber f.eks. de rette betingelser for effektiv statsstøtte til
udbredelse af bredbånd, idet de bidrager til at opfylde målene i forbindelse
med initiativet "En digital dagsorden for Europa". Offentlig støtte
til udvikling af infrastruktur bidrager også til at opfylde målene om
intelligente, opgraderede og fuldt sammenkoblede transport- og energinet som
fastsat i initiativet "Et ressourceeffektivt Europa". Rammerne for
statsstøtte til forskning, udvikling og innovation gør det lettere at nå målene
i forbindelse med initiativerne "Innovation i EU" og "En
industripolitik for en globaliseret verden". Håndhævelsen af
"princippet om, at forureneren betaler" samt muligheden for at yde
støtte til virksomheder for at tilskynde dem til at gå videre end de
obligatoriske EU-miljøstandarder, som er fastsat i rammebestemmelserne for
miljøstøtte, eller fremme energieffektivitet er et af redskaberne til at
gennemføre flagskibsinitiativet "Et ressourceeffektivt Europa". Muligheden
for at støtte uddannelse ved hjælp af statsmidler bidrager til at opfylde
målene i forbindelse med initiativet "En dagsorden for nye kvalifikationer
og nye job". Rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og
omstrukturering giver mulighed for at yde statsstøtte til kriseramte virksomheder, men
kun på nøje fastsatte betingelser, og kun hvis det fører til, at deres
langsigtede rentabilitet genoprettes. Dette vil fremme ineffektive
virksomheders udtræden af markedet og forberede virksomhederne på den globale
konkurrence, hvilket bidrager til gennemførelsen af initiativet "En industripolitik
for en globaliseret verden". Forbindelsen mellem Europa 2020-målene og ‑flagskibsinitiativerne
på den ene side, og statsstøttereglerne på den anden, bør udvikles yderligere
for at strømline Kommissionens redskaber og tilskynde medlemsstaterne til at
dirigere de knappe offentlige ressourcer mod fælles prioriteter. 14. Ved at sætte fokus på
kvaliteten og effektiviteten af offentlig støtte vil statsstøttekontrollen også
kunne hjælpe medlemsstaterne i deres bestræbelser på at styrke
budgetdisciplinen og forbedre kvaliteten af de offentlige finanser - med det
resultat, at skatteydernes penge anvendes bedre. Dette er særlig vigtigt for at
opnå en intelligent finanspolitisk konsolidering, som forener den rolle, som
målrettede offentlige udgifter spiller for fremme af vækst, med behovet for at
få budgetterne under kontrol. Der er derfor også et behov for at integrere
statsstøttekontrollen og mere generelle konkurrencehensyn i proceduren for det
europæiske halvår. 15. En robust
statsstøttekontrol er også en vigtig forudsætning for et velfungerende indre
marked. En sådan robust kontrol går hånd i hånd med en effektiv
gennemførelse af reglerne for EU's indre marked og har særlig relevans på markeder,
som først for nylig er blevet åbnet, og hvor store etablerede virksomheder, som
modtager støtte fra staten, stadig spiller en vigtig rolle, som f.eks. inden
for transport, posttjenester eller, i mere begrænsede tilfælde, energi. En
modernisering af statsstøttepolitikken kan forbedre det indre markeds
funktionsmåde gennem en mere virkningsfuld politik, der tager sigte på at
begrænse konkurrencefordrejninger, bevare lige vilkår og bekæmpe
protektionisme. Statsstøtte får endnu større betydning i denne tid, hvor vi er
nødt til at mobilisere det indre markeds fulde potentiale for vækst. 16. Det globale klima skaber
udfordringer og muligheder for europæiske virksomheder. Forskellige
konkurrenceregelsystemer findes verden over. Sammenlignet med disse giver EU's
statsstøtteregler en mere gennemsigtig, sammenhængende og vækstorienteret
ramme, samtidig med at de giver mulighed for at yde støtte i samme
størrelsesorden[4].
Med det større fokus, som der gennem EU's moderniserede ramme for statsstøtte
vil være på vækstfremmende mål, samtidig med at det sikres, at det indre marked
er fuldt funktionsdygtigt, bør virksomhedernes konkurrenceevne i EU, og også
uden for EU, kunne forbedres. 17. I de særlige tilfælde, hvor
subsidier ydet af et tredjeland fører til konkurrencefordrejninger, er der i
WTO-reglerne fastsat en grundlæggende ramme for at afhjælpe de særlige
konsekvenser, som ulovlige udenlandske subsidier måtte have for
EU-virksomheder. Derudover kan bilaterale frihandelsaftaler, som EU har indgået
med tredjelande, også indeholde regler om subsidier med henblik på særlige
problemer, som ikke falder ind under WTO-rammerne (f.eks. frihandelsaftalen med
Korea). Handelspolitiske instrumenter kan anvendes til at gennemføre disse
områder. 18. Følgende forslag til en modernisering
af statsstøttepolitikken skal bidrage til målet om vækst: a) Identifikation og definition af de fælles
principper, som Kommissionen anvender ved vurderingen af alle
støtteforanstaltningers forenelighed. Sådanne horisontale principper vil
klarlægge, hvordan Kommissionen vurderer fælles træk, som i øjeblikket ikke
behandles ens i de forskellige retningslinjer og rammer. Disse principper skal
være så operationelle som muligt og kunne vedrøre definitionen og vurderingen
af egentlige markedssvigt, den tilskyndende virkning og de negative virkninger
af offentlige indgreb, herunder eventuelt overvejelser om den samlede virkning
af støtten. b) Revision og strømligning af
retningslinjerne for statsstøtte for at bringe dem i overensstemmelse med
disse fælles principper. Revisionen vil følge en generel tilgang, som består i
at styrke det indre marked, øge effektiviteten i de offentlige udgifter
(statsstøtte anvendes kun i de tilfælde, hvor den skaber reel merværdi). En
klarere definition af de markedssvigt, som skal afhjælpes, og en grundigere
undersøgelse af den tilskyndende virkning vil i den forbindelse være af
afgørende betydning for at sikre værdi for pengene og undgå fordrejninger. Der
bør ligeledes foretages en mere systematisk vurdering af eventuelle negative
virkninger af statsstøtte - navnlig med hensyn til fordrejninger af den
allokative og dynamiske effektivitet, støttekapløb og markedsstyrke. De
reviderede rammebestemmelser for rednings- og omstruktureringsstøtte til
ikke-finansielle virksomheder vil dermed f.eks. være et yderst vigtigt redskab
til at kontrollere denne meget konkurrencefordrejende type af støtte med
henblik på at sikre, at udtræden af markedet kun afbrydes af statsindgreb, når
det er reelt berettiget. Når markedsvilkårene tillader det, vil der efter
krisen ligeledes blive indført nye regler for redning og omstrukturering af
finansielle institutioner, i overensstemmelse med de fremtidige forslag til EU's
krisestyring og ‑løsning. Endelig bør identifikationen af bedste praksis
med hensyn til Europa 2020-udgiftsprioriteringerne give mulighed for hurtig
godkendelse af omkostningseffektiv og vækstfremmende støtte. Med hensyn til
strømliningen vil en række retningslinjer, herunder retningslinjerne for
statsstøtte med regionalt sigte, Fællesskabets rammebestemmelser for
statsstøtte til forskning, udvikling og innovation, retningslinjerne for støtte
til miljøbeskyttelse, retningslinjerne for risikokapital og retningslinjerne
for bredbånd (disse typer af støtte udgør mere end to tredjedele af al den
støtte, som ydes i EU), som et første skridt kunne tilpasses og eventuelt
konsolideres med de fælles principper inden slutningen af 2013. Dette kan også
give mulighed for at fremme synergi mellem forskellige støtteordninger og nå
flere mål. Den særskilte vedtagelse af de enkelte retningslinjer vil ske
gradvis og omgående i denne periode. Andre retningslinjer vil herefter gradvis
blive tilpasset og konsolideret. 2.2. Fokus på de sager, som har
størst indvirkning på det indre marked 19. Bestræbelserne på at øge
effektiviteten i udgifterne bør ikke føre til mikrokontrol med alle offentlige
udgifter, men snarere prioritering og en grundigere undersøgelse af de
statsstøttesager, som har stor indvirkning på det indre marked, som f.eks.
sager, der omfatter store og potentielt fordrejende støtteforanstaltninger, herunder
skatteforanstaltninger. Parallelt hermed bør analysen af sager, der er af mere
lokal art, og som har begrænset indvirkning på samhandelen, forenkles. Det vil
kunne opnås ved at fastsætte mere passende og differentierede regler og ved at
modernisere behandlingen af statsstøttesager, med øget ansvar til
medlemsstaterne i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af
statsstøtteforanstaltninger. Det vil kræve en klarere definition af reglerne og
en øget efterfølgende kontrol fra Kommissionens side for at sikre tilstrækkelig
overholdelse af statsstøttereglerne. Det vil samtidig reducere den
administrative byrde for de offentlige myndigheder og støttemodtagerne i de
tilfælde, hvor det drejer sig om mindre støttebeløb. 20. Følgende forslag til en
modernisering af statsstøttepolitikken skal bidrage til målet om prioritering: a) En eventuel revision af de
minimis-forordningen på grundlag af en detaljeret konsekvensanalyse og
under hensyntagen til situationen i alle medlemsstaterne og i det indre marked
som helhed samt de budgetmæssige virkninger af en sådan revision med det formål
at undersøge, om den nuværende tærskel stadig svarer til markedsvilkårene. b) Eventuelle ændringer af Rådets bemyndigelsesforordning,
der er nødvendige, for at Kommissionen kan erklære visse former for støtte
forenelige med det indre marked og derfor fritaget fra forudgående anmeldelse. Det
vil føre til en stigning i de typer af støtte, som efter Kommissionens erfaring
vil kunne gøres til genstand for en sådan forenklet kontrol, uden at den
effektive overvågning, som foretages af Kommissionen, og den efterfølgende
kontrol svækkes. Af nye typer af støtte, som kunne blive omfattet af
bemyndigelsesforordningen, kan f.eks. nævnes: støtte til kulturen, støtte, hvis
formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer: støtte
til (delvis) EU-finansierede projekter som f.eks. JESSICA osv. c) Revision og eventuel udvidelse af den
generelle gruppefritagelsesforordning, når det gælder de former for støtte,
som er omfattet af den reviderede bemyndigelsesforordning. Dette skal bidrage
til, at offentlige midler anvendes målrettet til at opfylde visse veldefinerede
mål, samtidig med at den administrative behandling af veludformede
foranstaltninger, som indebærer forholdsvis lave støttebeløb, forenkles. 21. Hvis Kommissionen beslutter at
øge størrelsen og omfanget af de støtteforanstaltninger, som er fritaget fra
anmeldelsesforpligtelsen, vil medlemsstaterne få større ansvar for at sikre
en korrekt håndhævelse af statsstøttereglerne. Eftersom flere
foranstaltninger vil være fritaget fra anmeldelsesforpligtelsen, vil
medlemsstaterne forudgående skulle sikre, at de minimis-foranstaltninger samt
ordninger og sager, der er omfattet af gruppefritagelsesforordningen, er i
overensstemmelse med statsstøttereglerne, i tæt samarbejde med Kommissionen,
som fortsat vil være ansvarlig for den efterfølgende kontrol med sådanne
foranstaltninger. Kommissionen vil forvente et bedre samarbejde fra
medlemsstaterne side, når det gælder kvaliteten og rettidigheden af de
oplysninger, som fremsendes, og forberedelsen af anmeldelserne, samt effektive
nationale systemer (herunder privat håndhævelse), for at det kan sikres, at
statsstøtteforanstaltninger, som er fritaget fra forudgående anmeldelse, er i overensstemmelse
med EU-retten. En lavere administrativ byrde som følge af færre
anmeldelsesforpligtelser kan kun forudses, hvis den ledsages af øget engagement
og konkret handling fra de nationale myndigheders side, når det gælder overholdelse
af statsstøttereglerne. Den kontrol, som efterfølgende foretages af
Kommissionen, bør derfor øges, også fordi de nuværende resultater af kontrollen
med medlemsstaternes gennemførelse af foranstaltninger, der er omfattet af
gruppefritagelsesforordningen, viser, at de ofte ikke er i overensstemmelse med
statsstøttereglerne. Der vil herved kunne sikres en effektiv håndhævelse. 2.3. Ensartede regler og hurtigere
afgørelser 22. Statsstøttereglerne har med
tiden udviklet sig til en kompleks retlig ramme. Der er mulighed for at
præcisere og forenkle reglerne, skabe større sammenhæng og strømline
vurderingsprocessen. Der bør redegøres bedre for statsstøttebegreberne, og de
horisontale og materielle regler bør konsolideres. 23. Kommissionen er forpligtet til
at undersøge alle påstande om potentiel støtte uden i praksis at kunne opstille
prioriteter for sin behandling af klager. Kommissionen er heller ikke altid i
stand til at opnå fuldstændige og korrekte oplysninger fra de involverede
parter, hvilket kan forlænge sagsbehandlingen. Det er nødvendigt at strømline
og ændre procedurerne, for at der kan træffes afgørelse inden for en frist, der
er rimelig for virksomhederne, og i tæt samarbejde med medlemsstaterne.
Følgende elementer i pakken skal bidrage til dette mål: a) Præcisering og bedre redegørelse for begrebet
statsstøtte: Begrebet statsstøtte er et objektivt begreb, som er direkte
defineret i traktatens artikel 107 som enhver støtte, der er resultatet af et
statsindgreb eller ydes ved hjælp af statsmidler, der kan påvirke samhandelen
mellem medlemsstater, giver modtageren en fordel og fordrejer eller truer med
at fordreje konkurrencevilkårene. Kommissionens rolle er i den forbindelse
begrænset til at skabe klarhed over, hvordan den fortolker og anvender
traktatens bestemmelser som fortolket af Domstolen. Kommissionen vil inden for
disse grænser foretage en yderligere præcisering af de vigtigste begreber i
forbindelse med statsstøttebegrebet med henblik på at bidrage til en lettere
gennemførelse. b) En modernisering af statsstøtteprocedureforordningen,
hvad angår værktøjer til behandling af klager og indsamling af
markedsoplysninger, for at Kommissionen bedre kan koncentrere sin indsats om de
sager, som er mest relevante for det indre marked. Det er ensbetydende med, at
Kommissionen skal have mulighed for at opstille prioriteter for behandlingen af
klager, således at
påstande om potentiel statsstøtte med stor indvirkning på
konkurrencevilkårene og samhandelen i det indre marked, prioriteres. For at
Kommissionen effektivt kan undersøge støttesager med betydelig indvirkning, bør
den samtidig udstyres med mere effektive værktøjer for at kunne indhente alle
de nødvendige oplysninger fra markedsdeltagere så betids, at den kan træffe
afgørelse inden for en frist, der er rimelig for virksomhederne En sådan
modernisering af sagsbehandlingen vil endvidere give Kommissionen mulighed for
i højere grad på eget initiativ at foretage undersøgelser i tilfælde af
betydelige konkurrencefordrejninger, som udgør en hindring for det indre
marked. Det burde ligeledes give mulighed for at foretage en hurtig kontrol af
den indvirkning, som støtteforanstaltninger har på markedet, hvilket vil
muliggøre en hurtigere beslutningsproces. 3. Mulige foranstaltninger 24. En modernisering af
statsstøttepolitikken som beskrevet ovenfor bør føre til en klarere og mere
sammenhængende struktur i statsstøttekontrollen. De forskellige mulige
foranstaltninger, som er beskrevet ovenfor, udgør integrerede byggestene i én
enkelt reformpakke. 25. De mulige foranstaltninger,
der er beskrevet ovenfor, bidrager derfor tilsammen til opfyldelsen af målene
på højt niveau - de understøtter hinanden og er indbyrdes forbundne. De mulige
proceduremæssige foranstaltninger, som foreslås ovenfor, vil f.eks. muliggøre
en hurtigere beslutningsproces og give Kommissionen mulighed for at koncentrere
sin håndhævelse om de vigtigste spørgsmål på EU-niveau. Samme tankegang gælder
en udvidelse af anvendelsesområdet for den generelle gruppefritagelsesforordning
gennem en ændring af bemyndigelsesforordningen. 26. I betragtning af den indbyrdes
forbundethed mellem målene og elementerne i pakken er det også ønskeligt, om
hovedelementerne i reformen træder i kraft på samme tid, for at moderniseringen
af statsstøttepolitikken kan give de bedst mulige resultater. De forskellige
processer vil derfor begynde fra datoen for vedtagelsen af denne meddelelse, og
de vigtigste redskaber i pakken, herunder Rådets retsakter, skal vedtages inden
udgangen af 2013. 27. For at dette mål kan nås, skal
Kommissionens forslag til procedureforordning og bemyndigelsesforordning været
vedtaget i efteråret 2012. Kommissionen vil bestræbe sig på at udvikle de
øvrige elementer i pakken i de kommende måneder med henblik på gradvis at
afslutte revisionen og strømliningen af sine vigtigste retsakter og retningslinjer
inden slutningen af 2013. Kommissionen har til hensigt at konsultere
medlemsstaterne og indgå i en åben dialog med Europa-Parlamentet og andre
interessenter med henblik på at indhente input til en debat om forslagene til
en modernisering af statsstøttepolitikken. [1] Dette vil
også indebære udfasning af subsidier, som fører til en ineffektiv anvendelse af
ressourcer eller miljøskader, i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse
"Køreplan til et ressourceeffektivt Europa", KOM(2011) 571 endelig,
s. 10. [2] En
oversigt over de offentlige udgifter til statsstøtte findes i
"Resultattavle for statsstøtte - Beretning om statsstøtte ydet af EU's
medlemsstater", KOM(2011) 848 endelig. [3] Meddelelse
fra Kommissionen "Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og
inklusiv vækst", KOM(2010) 2020 endelig, af 3.3.2010, s. 20. [4] En
sammenlignende undersøgelse, som blev foretaget af WTO i 2006, viser, at den
statsstøtte, der ydes af EU's medlemsstater, er i samme størrelsesorden som den
støtte, der ydes af EU's vigtigste handelspartnere (subsidier i procent af
BNP). Se World Trade Organization Report 2006 "Exploring the links
between subsidies, trade and the WTO".
http://www.wto.org/english/res_e/booksp_e/anrep_e/world_trade_report06_e.pdf.
Se del II "Subsidies, Trade and the WTO", kapitel E "The
incidence of Subsidies".