This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62015CN0018
Case C-18/15: Request for a preliminary ruling from the Supremo Tribunal Administrativo (Portugal) lodged on 19 January 2015 — Brisal — Auto Estradas do Litoral S.A., KBC Finance Ireland v Fazenda Pública
Věc C-18/15: Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Supremo Tribunal Administrativo (Portugalsko) dne 19. ledna 2015 – Brisal – Auto Estradas do Litoral SA, KBC Finance Ireland v. Fazenda Pública
Věc C-18/15: Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Supremo Tribunal Administrativo (Portugalsko) dne 19. ledna 2015 – Brisal – Auto Estradas do Litoral SA, KBC Finance Ireland v. Fazenda Pública
Úř. věst. C 118, 13.4.2015, p. 16–16
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
13.4.2015 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 118/16 |
Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Supremo Tribunal Administrativo (Portugalsko) dne 19. ledna 2015 – Brisal – Auto Estradas do Litoral SA, KBC Finance Ireland v. Fazenda Pública
(Věc C-18/15)
(2015/C 118/22)
Jednací jazyk: portugalština
Předkládající soud
Supremo Tribunal Administrativo
Účastnice původního řízení
Odvolatelky: Brisal – Auto Estradas do Litoral SA, KBC Finance Ireland
Odpůrkyně: Fazenda Pública
Předběžné otázky
1) |
Brání článek 56 SFEU vnitrostátní daňové právní úpravě, která stanoví, že finanční instituce, které nejsou rezidenty na území Portugalska, zdaňují příjmy z úroků vybraných na výše uvedeném území prostřednictvím srážkové daně s konečnou sazbou 20 % (nebo s nižší sazbou, pokud existuje úmluva za účelem zabránění dvojímu zdanění), která se uplatní na hrubý příjem, aniž mohou uplatnit odpočet provozních nákladů přímo souvisejících s činností vykonávanou v oblasti finančnictví, zatímco úroky, jež vybírají finanční instituce, které jsou rezidenty na území Portugalska, se zahrnou do celkového zdanitelného příjmu, s možností odpočtu nákladů souvisejících s vykonávanou činností při stanovení zisku pro účely uložení korporační daně, takže se na čisté příjmy z úroků uplatní obecná sazba 25 %? |
2) |
Vzniká výše uvedený rozpor i v případě, že je konstatováno, že po odečtení nákladů na financování souvisejících s příjmy z úroků nebo nákladů, které mají s těmito příjmy přímou ekonomickou souvislost, základ daně finančních institucí-rezidentů podléhá nebo by mohl podléhat vyšší sazbě daně, než jakou představuje srážková daň z hrubého příjmu, která je uložena institucím-nerezidentům? |
3) |
Je v tomto ohledu přípustné, aby byly náklady na financování související s poskytnutými úvěry nebo náklady, které mají přímou ekonomickou souvislost s příjmy z vybíraných úroků, prokazovány na základě údajů dostupných v rámci sazby EURIBOR (Euro Interbank Offered Rate) a sazby LIBOR (London Interbank Offered Rate), které představují průměrné úrokové sazby používané při mezibankovním financování, jež banky uplatňují v rámci své činnosti? |