EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52021IP0095
European Parliament resolution of 25 March 2021 on shaping digital education policy (2020/2135(INI))
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2021 o utváření politiky digitálního vzdělávání (2020/2135(INI))
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2021 o utváření politiky digitálního vzdělávání (2020/2135(INI))
Úř. věst. C 494, 8.12.2021, p. 2–13
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
8.12.2021 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 494/2 |
P9_TA(2021)0095
Utváření politiky digitálního vzdělávání
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2021 o utváření politiky digitálního vzdělávání (2020/2135(INI))
(2021/C 494/01)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na články 165 a 166 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), |
— |
s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na článek 14 této listiny, |
— |
s ohledem na článek 2 Dodatkového protokolu k Úmluvě Rady Evropy o ochraně lidských práv a základních svobod, který se týká práva na vzdělání, |
— |
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/790 ze dne 17. dubna 2019 o autorském právu a právech s ním souvisejících na jednotném digitálním trhu a o změně směrnic 96/9/ES a 2001/29/ES (1), |
— |
s ohledem na návrh usnesení Výboru pro kulturu a vzdělávání ze dne 22. září 2020 ohledně budoucnosti evropského vzdělávání v souvislosti s onemocněním COVID-19, |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 17. dubna 2020 o koordinovaných opatřeních EU v boji proti pandemii COVID-19 a jejím následkům (2), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 11. prosince 2018 o vzdělávání v digitálním věku: výzvy, příležitosti a ponaučení pro tvorbu politiky EU (3), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 12. června 2018 o modernizaci vzdělávání v EU (4), |
— |
s ohledem na své usnesení ze dne 14. září 2017 o nové agendě dovedností pro Evropu (5), |
— |
s ohledem na závěry Rady ze dne 9. června 2020 o utváření digitální budoucnosti Evropy (6), |
— |
s ohledem závěry Rady ze dne 26. května 2020 o evropských učitelích a školitelích pro budoucnost (7), |
— |
s ohledem na závěry Rady ze dne 18. listopadu 2019 o klíčové úloze politik celoživotního učení z hlediska schopnosti společnosti vyrovnat se s technologickou a ekologickou transformací ve prospěch inkluzivního a udržitelného růstu (8), |
— |
s ohledem na doporučení Rady ze dne 22. května 2018 o klíčových kompetencích pro celoživotní učení (9), |
— |
s ohledem na doporučení Rady ze dne 22. května 2017 o evropském rámci kvalifikací pro celoživotní učení, kterým se zrušuje doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2008 o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (10), |
— |
s ohledem na závěry Rady ze dne 30. května 2016 o rozvoji mediální gramotnosti a kritického myšlení prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy (11), |
— |
s ohledem na doporučení Rady ze dne 19. prosince 2016 o cestách prohlubování dovedností: nové příležitosti pro dospělé (12), |
— |
s ohledem na závěry Rady ze dne 27. května 2015 o úloze předškolního a základního vzdělávání při podpoře kreativity, inovativnosti a digitálních kompetencí (13), |
— |
s ohledem na doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (14), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. září 2020 nazvané „Akční plán digitálního vzdělávání 2021–2027: Nové nastavení vzdělávání a odborné přípravy pro digitální věk“ (COM(2020)0624) a související pracovní dokument útvarů (SWD(2020)0209), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. září 2020 o vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025 (COM(2020)0625), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. července 2020 nazvané „Evropská agenda dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost“ (COM(2020)0274), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 17. ledna 2018 o akčním plánu digitálního vzdělávání (COM(2018)0022), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 14. listopadu 2017 o posílení evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury (COM(2017)0673), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 30. května 2017 nazvané „Rozvoj škol a vynikající výuka poskytující výborný start do života“ (COM(2017)0248), |
— |
s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. prosince 2016 nazvané „Zlepšování a modernizace vzdělávání“ (COM(2016)0941), |
— |
s ohledem na zprávu Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) s názvem „Reakce na COVID-19 v oblasti vzdělávání: zavedení sady strategií“, |
— |
s ohledem na zprávu OECD s názvem „Náhled na dovednosti 2019: Prosperita v digitálním světě“, |
— |
s ohledem na zprávu Organizace OSN pro výchovu, vědu a kulturu (UNESCO) s názvem „Dovednosti pro propojený svět“, |
— |
s ohledem na zprávu Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání ze dne 4. června 2020 s názvem „Digitální propast ohrožených studentů v oblasti odborného vzdělávání během onemocnění COVID-19 v Evropě“, |
— |
s ohledem na článek 54 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, |
— |
s ohledem na postoj ve formě pozměňovacích návrhů Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání (A9-0042/2021), |
A. |
vzhledem k tomu, že inkluzivní, spravedlivé a řádně financované kvalitní vzdělávání je klíčovou hnací silou ekologické a digitální transformace; vzhledem k tomu, že vzdělávání je investicí do naší společné budoucnosti a přispívá k sociální soudržnosti, udržitelnému hospodářskému růstu, tvorbě pracovních míst a zaměstnanosti, a tedy ke spravedlivé společnosti; vzhledem k tomu, že vzdělávání je zásadním nástrojem osobního rozvoje a seberealizace a zvyšuje účast na demokratickém životě; |
B. |
vzhledem k tomu, že rovnost mužů a žen je základní hodnotou EU zakotvenou v článcích 8 a 19 SFEU; |
C. |
vzhledem k tomu, že digitální technologie transformují společnost, a základní digitální dovednosti i digitální gramotnost se tak stávají nepostradatelnými pro všechny občany; |
D. |
vzhledem k tomu, že první zásada evropského pilíře sociálních práv zdůrazňuje význam zachování a získávání dovedností pro „zajištění rovných příležitostí a přístupu na trh práce“ a stanoví, že každý má právo na „kvalitní a inkluzivní vzdělávání, odbornou přípravu a celoživotní učení, aby si udržel a nabyl dovednosti, které mu umožní plně se zapojit do společnosti a úspěšně zvládat přechody na trhu práce“; |
E. |
vzhledem k tomu, že zvládnutí základních průřezových dovedností, jako jsou matematická gramotnost, kritické myšlení a sociální komunikační dovednosti, je základním předpokladem pro získání digitálních dovedností a kompetencí; vzhledem k tomu, že zároveň bude v budoucnu stále více zapotřebí digitálních dovedností, jako je kódování, logistika a robotika, které budou ovlivňovat nejen vzdělávání v oblasti IT, ale i učební osnovy jako celek; vzhledem k tomu, že rámec digitálních kompetencí pro občany uznává význam sociálních dovedností, včetně komunikace, spolupráce a tvorby obsahu, které jsou často vyučovány prostřednictvím humanitních oborů, umění a sociálních věd; vzhledem k tomu, že interdisciplinární přístup ke studiu přírodních věd, technologií, inženýrství, umění a matematiky (STEAM) může vést k lepšímu navrhování digitálních řešení zaměřených na člověka; |
F. |
vzhledem k tomu, že základní výuka kybernetické hygieny, kybernetické bezpečnosti, ochrany údajů a mediální gramotnosti musí být přiměřená věku a zaměřená na rozvoj žáků, aby se mohli stát kritickými účastníky, aktivními občany a uživateli internetu, mohli formovat demokratickou digitální společnost a přijímat informovaná rozhodnutí a aby si uvědomovali rizika spojená s internetem, jako jsou dezinformace a obtěžování na internetu a zneužívání osobních údajů, a byli schopni jim čelit; vzhledem k tomu, že do učebních osnov je třeba zahrnout výukové programy týkající se kybernetické bezpečnosti; |
G. |
vzhledem k tomu, že digitální transformace utváří trh práce, přičemž podle odhadů Komise (15) se očekává, že až 90 % pracovních míst řady kategorií bude v budoucnu vyžadovat určitou formu digitálních dovedností a 65 % dětí, které dnes nastupují do základních škol, bude v budoucnu vykonávat práce, které dosud neexistují; vzhledem k tomu, že po pokročilých digitálních dovednostech je vysoká poptávka, což bude pravděpodobně obnášet větší zaměření na přírodovědné, technické, inženýrské, umělecké a matematické studijní obory (STEAM); |
H. |
vzhledem k tomu, že je třeba plně prozkoumat dopad nových technologií, jako je robotika a umělá inteligence, na zaměstnanost; vzhledem k tomu, že je již dnes jasné, že digitální způsobilost se rychle stává všudypřítomnou dovedností potřebnou pro zaměstnání s malou nebo žádnou předchozí vazbou na digitální oblast, včetně manuálních pracovních míst; vzhledem k tomu, že zvyšování kvalifikace a rekvalifikace jsou nezbytné pro to, aby se lidé přizpůsobili měnícím se potřebám a realitám stále více digitalizovaného trhu práce; vzhledem k tomu, že přechod na práci z domu v důsledku onemocnění COVID-19 představuje nové výzvy v souvislosti s digitálními dovednostmi a komunikací, ale i další výzvy; vzhledem k tomu, že zaměstnavatelé by měli zaměstnancům poskytovat digitální školení a digitální vybavení, přičemž by měli věnovat řádnou pozornost specifickým potřebám, mimo jiné poskytovat přiměřené úpravy osobám se zdravotním postižením; vzhledem k tomu, že odvětví odborného vzdělávání a přípravy hraje klíčovou úlohu v tom, že vybavuje budoucí pracovníky dovednostmi a kvalifikací, které potřebují pro uplatnění na měnícím se trhu práce; |
I. |
vzhledem k tomu, že 42 % Evropanů nedisponuje ani základními digitálními dovednostmi (16) a značné rozdíly se vyskytují mezi členskými státy i v rámci samotných států a na základě sociálně-ekonomického postavení, věku, genderu, příjmu, úrovně vzdělání a zaměstnání; vzhledem k tomu, že pouze 35 % lidí ve věku 55–74 let disponuje základními digitálními dovednostmi ve srovnání s 82 % lidí ve věku 16 až 24 let (17), což znamená, že starší lidé jsou ohroženější digitálním vyloučením; vzhledem k tomu, že agenda dovedností má za cíl zajistit, že 70 % lidí ve věku 16 až 74 let bude do roku 2025 disponovat základními digitálními dovednostmi, přičemž každoročně dochází k nárůstu o dva procentní body s tím, že mezi lety 2015 a 2019 představoval roční nárůst 0,75 %; vzhledem k tomu, že žáci a studenti nikdy nebudou mít rovné postavení při získávání digitálních dovedností, pokud existují tak velké nedostatky v úrovni základních dovedností; |
J. |
vzhledem k tomu, že stále přetrvávají nerovnosti v přístupu k digitální infrastruktuře a vybavení, přičemž venkovské a odlehlé oblasti a zanedbané městské oblasti mají často špatné propojení a domácnosti s nízkými příjmy často nemají přístup k počítačům; vzhledem k tomu, že 10 % domácností ve venkovských oblastech EU nemá přístup k pevnému internetu a dalších 41 % domácností není pokryto širokopásmovým připojením; |
K. |
vzhledem k tomu, že rozdíly mezi ženami a muži v oblasti digitálních dovedností činí 11 % (18); vzhledem k tomu, že podle Eurostatu tvoří ženy pouze jednu třetinu absolventů oborů STEM, přestože 54 % vysokoškolských studentů jsou ženy; vzhledem k tomu, že postoje k oborům STEM se během základního vzdělávání mezi chlapci a dívkami neliší, avšak zájem dívek o tyto předměty od 15. roku věku očividně klesá; vzhledem k tomu, že méně než 3 % dospívajících dívek vyjadřuje zájem pracovat jako profesionálové v oblasti IKT; |
L. |
vzhledem k tomu, že genderové rozdíly ve vzdělávání a odborné přípravě se projevují i na pracovišti s tím, že v odvětví IKT pracuje pouze 17 % žen a podíl mužů pracujících v digitálním odvětví je 3,1krát vyšší než podíl žen (19), přičemž tyto rozdíly jsou obzvláště patrné v odvětví umělé inteligence, kde ženy zastávají v celosvětovém měřítku pouze 22 % pracovních míst; vzhledem k tomu, že tyto rozdíly ovlivňují možnost žen pracovat v dobře placených odvětvích orientovaných na budoucnost a omezují i rozmanitost v digitálním odvětví, například v souvislosti s navrhováním technologií; |
M. |
vzhledem k tomu, že je třeba porozumět faktorům, které ovlivňují vzdělávání dívek a žen a jejich výběr povolání, včetně genderových stereotypů, a motivovat je k tomu, aby studovaly obory STEM a IKT; vzhledem k tomu, že v této souvislosti je třeba dále rozvíjet řešení týkající se profesního poradenství; |
N. |
vzhledem k tomu, že digitální technologie skýtají významný potenciál pro učitele, školitele, vychovatele a studenty ve všech odvětvích a prostředích vzdělání, pokud jde o přístupné, otevřené, sociální a individuálně přizpůsobené technologie, které mohou přinést inkluzivnější možnosti učení; vzhledem k tomu, že budou-li digitální technologie využívány inteligentním způsobem, na základě inovativních učebních metod a posilování odpovědnosti studentů, získají občané základní dovednosti pro život, jako je tvůrčí myšlení, zvídavost a schopnost řešit problémy; vzhledem k tomu, že využívání digitálních technologií nesmí být nikdy považováno za opatření na úsporu nákladů; vzhledem k tomu, že svoboda učitelů zvolit si tu nejlepší kombinaci učebních metod a obsahu by měla zůstat ústředním prvkem vzdělávacího procesu; |
O. |
vzhledem k tomu, že interakce mezi učitelem a studenty je zásadní pro to, aby se studenti cítili dobře a mohli se rozvíjet, a prezenční výuka proto musí zůstat základem vzdělávacího procesu; vzhledem k tomu, že ačkoli digitální nástroje a technologie nemohou nahradit úlohu učitele, nabízí řadu výhod, které doplňují prezenční výuku, mimo jiné v podobě hybridních modelů vzdělávání; vzhledem k tomu, že nadměrné používání technologických a digitálních zařízení může vést k problémům, jako je nedostatek spánku, závislost a sedavý životní styl; vzhledem k tomu, že by měla být věnována zvláštní pozornost malým dětem a studentům se speciálními vzdělávacími potřebami nebo zdravotním postižením, pro něž je distanční výuka obzvláště náročná; |
P. |
vzhledem k tomu, že digitální technologie by měly být zavedeny způsobem, který se zaměří na žáky, a s ohledem na jejich věk a na vývoj; vzhledem k tomu, že strategie digitálního učení musí brát v úvahu výzkum účinků, které může mít rané využívání digitálních technologií na vývoj malých dětí; |
Q. |
vzhledem k tomu, že rozvoj digitální infrastruktury a technologií ve vzdělání vyžaduje významné veřejné investice, včetně investic do zaměstnanců IT ve vzdělávacích zařízeních; vzhledem k tomu, že k vývoji řešení v oblasti elektronického učení rovněž výrazně přispívají soukromé investice; |
R. |
vzhledem k tomu, že přístup k digitální infrastruktuře, včetně vysokorychlostního internetu, a ke kvalitnímu vybavení a obsahu, které jsou přizpůsobeny vzdělávacím potřebám, je předpokladem pro digitální vzdělávání; vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 a náhlý digitální přechod na distanční nebo on-line výuku poukázaly na mezery v přístupu a propojenosti v rámci členských států i mezi nimi s tím, že dopady pocítily jednotlivé vzdělávací sektory odlišně; vzhledem k tomu, že až 32 % (20) žáků a studentů v některých členských státech nemělo během pandemie COVID-19 na jaře 2020 přístup k internetu a digitálním nástrojům; |
S. |
vzhledem k tomu, že náhlý přechod k on-line a distančnímu vzdělávání rovněž odhalil nedostatečnou připravenost vzdělávacích systémů ve většině částí Evropy a rozdíly v digitálních dovednostech učitelů, lektorů, rodičů a studentů a v jejich schopnostech využívat digitální technologie efektivně a bezpečně; vzhledem k tomu, že před krizí se pouze 39 % učitelů v EU cítilo dobře nebo velmi dobře připraveno používat digitální technologie pro výuku, přičemž mezi členskými státy panovaly značné rozdíly; vzhledem k tomu, že učitelé nicméně prokázali, že jsou schopni přizpůsobit se hlubokým změnám ve vzdělávacích systémech, pokud jsou podpořeni dostatečně flexibilními a autonomními prostředky a využijí všech možností inovačního potenciálu on-line a distanční výuky; |
T. |
vzhledem k tomu, že posun k on-line a distančnímu vzdělávání prohloubil stávající nerovnosti a zanechal znevýhodněné a zranitelné studenty, studenty se zvláštními vzdělávacími potřebami a studenty se zdravotním postižením ještě více pozadu, zvýšil míry předčasného ukončování školní docházky napříč vzdělávacími sektory a odhalil absenci pastorační a sociální podpory v digitálním prostředí; vzhledem k tomu, že nerovnosti v raném dětském věku mají negativní dopad na výsledky učení a vyhlídky zaměstnání později v životě; vzhledem k tomu, že je naléhavě nutné zlepšit kvalitu a inkluzivnost on-line vzdělávání; |
U. |
vzhledem k tomu, že pandemie COVID-19 výrazně změní náš způsob života a poukázala na to, že je potřeba poskytovat všem kvalitní komplexní vzdělání, abychom byli připraveni na případné budoucí krize a aby se zvýšila dlouhodobá odolnost vzdělávacích systémů a vybudovaly základy úspěšné digitální transformace; |
V. |
vzhledem k tomu, že obsah výuky a organizace vzdělávacích systémů je pravomocí jednotlivých členských států, nicméně nové výzvy volají po účinné koordinaci a tam, kde je to vhodné, po unijních politikách a nástrojích v oblasti digitálního vzdělávání ve střednědobém až dlouhodobém horizontu jako důležitém rozměru Evropského prostoru vzdělávání; |
W. |
vzhledem k tomu, že pro některé skupiny, například lidi, kteří pracují na plný úvazek, nezaměstnané ve venkovských a odlehlých regionech nebo osoby se zdravotním postižením, není často dostupnost kvalitního on-line vzdělávání alternativou, ale jedinou možností; |
X. |
vzhledem k tomu, že vzdělávání je investicí do budoucnosti a důležitým nástrojem rozvoje a seberealizace každého jednotlivce; vzhledem k tomu, že digitální vzdělávání by mohlo pomoci s řešením problémů, jako jsou dezinformace, radikalizace, krádeže identity a údajů, kybernetická šikana a podvody na internetu; vzhledem k tomu, že vzdělávání, odborná příprava a celoživotní učení budou hrát klíčovou úlohu při spravedlivém přechodu k digitální ekonomice; |
Přepracovaný akční plán digitálního vzdělávání: vize, správa, financování a měření výkonu
1. |
zdůrazňuje, že hlavní zásadou politiky digitálního vzdělávání musí být přístup k digitálnímu vzdělávání založený na právech v souladu s evropským pilířem sociálních práv, aby se zajistilo, že se právo na inkluzivní a kvalitní vzdělávání pro všechny stane skutečností; zdůrazňuje, že obnova a revitalizace politiky v oblasti vzdělávání po pandemii je neoddělitelně spjata s dalšími výzvami, jimž Unie a svět čelí, a zdůrazňuje, že je třeba propojit politiku digitálního vzdělávání s dalšími oblastmi politiky s cílem podpořit inkluzivnější, genderově vyváženější, inovativnější a ekologičtější společnost; |
2. |
v tomto ohledu vítá aktualizovaný akční plán digitálního vzdělávání a jeho rozšířenou oblast působnosti a ambice s konkrétními cíli, které řeší zejména přetrvávající nedostatky v digitálních dovednostech, podporu kvalitního počítačového a informačně-technologického vzdělávání nebo lepší konektivitu ve školách jako další krok na cestě ke komplexnější strategii v oblasti digitálních dovedností a vzdělávání; domnívá se, že plán bude úspěšný, pokud bude v době jeho dokončení digitální vzdělání skutečně považováno za významnou součást vzdělávací politiky a pokud dosáhne jasných, konzistentních a pozitivních výsledků v dostupnosti vzdělávání, přístupu k němu, jeho kvalitě a jeho spravedlivém poskytování napříč Unií; bere na vědomí rozdílné výchozí pozice členských států v tomto procesu, které by měly být zohledněny při zavádění plánu; |
3. |
chválí rozhodnutí přizpůsobit plán víceletému finančnímu rámci (VFR) na období sedmi let, protože to umožňuje dlouhodobější perspektivu a propojuje jej s příslušnými nástroji financování; zdůrazňuje význam plánu pro vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a zároveň zdůrazňuje význam Evropského prostoru vzdělávání při realizaci tohoto plánu, který by měl zajistit transparentnost a odpovědnost při jeho provádění; |
4. |
konstatuje, že účinné provádění plánu však rovněž závisí na koordinaci napříč širokou škálou programů a mezi členskými státy; vyzývá Komisi, aby zajistila účinnou součinnost mezi jednotlivými programy a důslednější a účinnější koordinaci všech příslušných politik digitálního vzdělávání na úrovni EU s cílem snížit roztříštěnost a zabránit překrývání vnitrostátních a evropských nástrojů financování a politik, a posílit tak jejich účinky; |
5. |
poukazuje zejména na přispění evropských strukturálních a investičních fondů, Nástroje pro propojení Evropy, programu Horizont Evropa, Evropského sboru solidarity, Kreativní Evropy a programu Erasmus+ k financování různých aspektů plánu; vítá výrazně navýšený rozpočet programu Erasmus+ a varuje před jeho nadměrným zatěžováním novými politickými ambicemi vzhledem k tomu, že hlavní důraz musí být kladen na to, aby byl program inkluzivnější; |
6. |
poukazuje na význam investičních priorit „Propojení“ a „Změna kvalifikace a prohlubování dovedností“ v rámci Nástroje pro oživení a odolnost pro podporu digitální vzdělávací agendy; vybízí členské státy, aby vynaložily alespoň 10 % finančních prostředků z nástroje na vzdělávání; připomíná, že vybízí členské státy, aby výrazně zvýšily veřejné výdaje na vzdělávání s ohledem na klíčovou úlohu, kterou hraje při posilování růstu, vytváření pracovních míst a posilování hospodářské a sociální odolnosti; připomíná rovněž, že nejméně 20 % finančních prostředků, které mají být poskytnuty v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, bylo vyčleněno na digitální transformaci, a naléhavě vyzývá členské státy, aby finanční prostředky z nástroje využily na posílení digitální kapacity vzdělávacích systémů a investovaly například do digitální infrastruktury pro školy, žáky a zranitelné skupiny, zejména ve vyloučených oblastech; |
7. |
zdůrazňuje význam pilotních projektů a přípravných akcí zahájených Parlamentem při zajišťování větší celounijní spolupráce s cílem řešit rozdíly ve vzdělávání mezi členskými státy, regiony a venkovskými a městskými oblastmi, například novou přípravnou akci zaměřenou na zvýšení přístupnosti vzdělávacích nástrojů v oblastech a komunitách s nízkou konektivitou nebo přístupem k technologiím; vyzývá k začlenění úspěšných pilotních projektů a přípravných akcí do programů Unie; v tomto ohledu vítá začlenění opatření v oblasti mediální gramotnosti do nového programu Kreativní Evropa, který vychází z úspěšného pilotního projektu a přípravné akce „Mediální gramotnost pro všechny“, a vyzývá k dostatečnému financování, aby byla tato nová akce účinná; |
8. |
konstatuje, že nový plán stanoví konkrétní cíle pro řešení přetrvávajících nedostatků v digitálním vzdělávání, například pokud jde o konektivitu, digitální dovednosti a online vzdělávací obsah; vítá, že Komise naplánovala přezkum plánu v polovině období a že hodlá rozšířit shromažďování údajů; vyzývá Komisi, aby vytvořila komplexní systém monitorování pro všechny politiky digitálního vzdělávání, který by měl být využíván ke sdílení osvědčených postupů v celé EU a být podkladem pro přezkum v polovině období; znovu opakuje, že je třeba, aby byl stanoven jasný harmonogram provádění a aby byly Parlamentu i Radě předloženy jednoznačné referenční hodnoty a dílčí cíle; je i nadále přesvědčen, že tento plán si žádá jednoznačnější správní a koordinační strukturu, do které by měl být zapojen Parlament a která by měla umožňovat průběžně sledovat vývoj a výkon; vyzývá proto Komisi, aby zřídila fórum, které by spojovalo členské státy, Parlament a další zúčastněné strany a odborníky, včetně poskytovatelů vzdělávání a organizací občanské společnosti; |
9. |
naléhavě vyzývá Komisi, aby posílila úlohu a viditelnost vzdělávání, včetně digitálního vzdělávání, v rámci evropského semestru a aby do jeho působnosti zahrnula odkazy na hospodářský dopad vzdělávání s cílem zohlednit sociální cíle a kvalitu poskytovaného vzdělávání; konstatuje, že členské státy vyjdou z krize způsobená onemocněním COVID-19 s historicky vysokými úrovněmi zadlužení; poukazuje na to, že klasifikace vzdělávání jako výdaje ve vnitrostátních rozpočtech v některých případech vedla k výraznému snížení prostředků vynakládaných na vzdělávání při předchozích krizích; zdůrazňuje, že digitální přechod ve vzdělávání nebude možný bez rozsáhlých investic; |
10. |
upozorňuje, že krize způsobená onemocněním COVID-19 jasně ukázala, že je třeba, aby členské státy účinněji koordinovaly politiky a opatření v oblasti digitálního vzdělávání a sdílely osvědčené postupy prostřednictvím mnohostranného přístupu ke vzdělávací politice s cílem zajistit, aby odpovídala potřebám občanů EU a aby byl hlavní důraz přenesen na studující; vítá proto závazek Komise zřídit evropské centrum digitálního vzdělávání jako první krok k procesu spoluvytváření a průběžnému monitorovacímu systému, který propojí vnitrostátní a regionální strategie digitálního vzdělávání a zapojí klíčové zúčastněné strany a odborníky, včetně organizací občanské společnosti, zastupující různé přístupy uvnitř i vně hlavního proudu ve vzdělávání; domnívá se, že toto nové centrum nabízí kanál, jehož prostřednictvím by členské státy měly podporovat spolupráci mezi institucemi vzdělávání a odborné přípravy s cílem zlepšit poskytování digitálního vzdělávání; oceňuje ambici využít centrum pro navázání strategického dialogu s členskými státy o klíčových faktorech umožňujících úspěšné digitální vzdělávání, a to i s ohledem na doporučení Rady; naléhavě vyzývá Komisi, aby urychleně pracovala na přiblížení data zveřejnění návrhu doporučení na rok 2021; |
11. |
vyzývá Komisi, aby za dodržení zásady subsidiarity dohlížela na provádění na vnitrostátní úrovni a zajistila v rámci center, poradenských služeb a konzultací zúčastněných stran spravedlivé zastoupení a nezávislost; vyzývá Komisi, aby plně zapojila Parlament do vytváření evropského a vnitrostátních středisek, do poradenských služeb a do jmenování příslušných zúčastněných stran; připomíná Komisi, aby při vypracovávání koncepce plánované evropské platformy pro výměnu informací zabránila překrývání a zdvojování s cíli centra; |
12. |
zdůrazňuje, že je třeba, aby Evropská unie působila jako globální referenční bod, pokud jde o kvalitní digitální vzdělávání, a vyzývá Komisi, aby úzce spolupracovala s příslušnými globálními a regionálními institucemi a zúčastněnými stranami s cílem zlepšit přístup ke kvalitnímu digitálnímu vzdělávání na celém světě; |
13. |
zdůrazňuje klíčovou úlohu výzkumu při realizaci plánu a dosahování účinného a vhodného digitálního vzdělávání pro všechny a vítá, že Komise tuto skutečnost uznává; vyzývá Komisi a členské státy, aby více investovaly do interdisciplinárního výzkumu s cílem posoudit dlouhodobé dopady digitalizace na učení a účinnost politik digitálního vzdělávání, což jim umožní vhodně upravovat jejich budoucí koncepci a provádění, a to i předvídáním nových druhů pracovních míst a dovedností a odpovídajícím přizpůsobením vzdělávacích programů; zdůrazňuje potřebnost interdisciplinárního výzkumu, pokud jde o různé dopady digitálních technologií na vzdělávání a vývoj dětí, přičemž tento výzkum by měl zahrnovat stanoviska z hlediska andragogiky, pedagogiky, psychologie, sociologie, neurovědy a informatiky, tak aby bylo možno co nejhlouběji pochopit, jak mysl dětí (a dospělých) reaguje na digitální prostředí a jaké výzvy mohou být spojeny s digitálním vzděláváním; |
Podpora vysoce výkonného ekosystému digitálního vzdělávání
14. |
zdůrazňuje, že pandemie COVID-19 ukázala, že ne všichni studující mají přístup k digitálnímu vzdělávání a distančnímu a on-line učení, a ne všichni z něj tedy mají prospěch; konstatuje, že mezi členskými státy i uvnitř nich existují rozdíly, které mají nepřiměřený dopad na osoby ze znevýhodněného prostředí a na osoby žijící v odlehlých nebo venkovských oblastech; vyjadřuje politování nad přetrvávající digitální propastí v rámci Unie; s politováním konstatuje, že v některých členských státech úsilí poskytnout přístup ke kvalitnímu digitálnímu vzdělávání selhalo, a příliš mnoho žáků tak na několik měsíců zcela ztratilo přístup ke vzdělání; sdílí analýzu Komise, podle níž jsou rychlý a spolehlivý internet a kvalitní digitální vybavení ve vzdělávacích zařízeních, neformálních prostředích a v domácnostech předpokladem pro účinné digitální vzdělávání; poukazuje na to, že některé členské státy mají ze stejného důvodu značný náskok, pokud jde o poskytování digitální infrastruktury a zařízení, a tudíž i o poskytování řešení v oblasti digitálního vzdělávání; zdůrazňuje, že je naprostou prioritou bojovat proti digitální propasti, a domnívá se, že partnerství veřejného a soukromého sektoru vycházející z potřeb vzdělávacích zařízení mohou urychlit tempo nalézání praktických řešení; |
15. |
trvá na tom, že vysokorychlostní připojení by mělo být považováno za veřejný statek a příslušná infrastruktura by měla být řádně financována s cílem zajistit, aby bylo všeobecně dostupné a cenově dostupné, protože je klíčovým prvkem umožňujícím překlenout digitální propast; bere rovněž na vědomí potenciál, který může nabídnout zavedení 5G, a vyzývá Komisi, aby prozkoumala možný přínos 5G pro iniciativy v oblasti digitálního vzdělávání; vyzývá, aby byla zavedena specifická opatření a systémy financování, které zlepší připojení všech vzdělávacích zařízení, zejména těch v odlehlých, venkovských a horských oblastech se slabým připojením a omezeným přístupem, k novým technologiím, mezi něž například patří umělá inteligence, robotika, blockchain, software s otevřeným zdrojovým kódem, nová vzdělávací zařízení nebo tzv. gamifikace (využití principů hry), s ohledem na jejich zvyšující se význam a potenciál; |
16. |
vítá zaměření plánu na podporu připojení škol a univerzit k internetu prostřednictvím Nástroje pro propojení Evropy a úsilí o propagaci možností financování ze strany EU; vyzývá Komisi, aby úzce spolupracovala s členskými státy, místními orgány a zúčastněnými stranami, a zajistila tak, že se podpora EU propojí s vnitrostátními systémy, zejména za účelem podpory znevýhodněných skupin; vyzývá Komisi, aby podporu zaměřila na nejen na samotné školy, ale na všechna formální i neformální vzdělávací zařízení; připomíná, že je třeba, aby vzdělávací zařízení získávala podporu od školených pracovníků s cílem dohlížet na sítě a aplikace a poskytovat odbornou přípravu a pomoc v oblasti ochrany údajů; |
17. |
zdůrazňuje, že je důležité, aby Unie zaujala vedoucí postavení v oblasti digitálního vzdělávání tím, že učitelům, studentům a rodičům usnadní přístup k inovacím a technologiím; vyzývá v této souvislosti k novým iniciativám v oblasti vzdělávání, které budou plně využívat nové technologie, jako je umělá inteligence a robotika, a budou také posilovat povědomí o příležitostech a výzvách, které s nimi souvisejí ve vzdělávacím prostředí; dále připomíná, že by u využívání umělé inteligence a robotiky měl být zajištěn přístup zaměřený na etiku a člověka; konstatuje, že chytré využívání umělé inteligence může snížit pracovní zátěž pracovníků, učinit vzdělávací obsah zajímavějším, usnadnit učení v řadě oborů a podpořit individuálnější metody výuky přizpůsobené potřebám jednotlivých studentů; je znepokojen nedostatkem programů vysokoškolského vzdělávání a výzkumu zaměřených na umělou inteligenci v Unii, což by mohlo ohrožovat konkurenceschopnost EU; vyzývá k navýšení veřejných investic do umělé inteligence; |
18. |
vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby školám (učitelům a studentům) poskytovaly nejen technickou podporu a připojení k internetu, ale také nezbytnou podporu ve věci bezpečného a spolehlivého softwaru, a aby prosazovaly flexibilní modely vzdělávání a podporu studentů v distančním vzdělávání s využitím prostředků, jako jsou elektronické zdroje, elektronické materiály, videa, elektronický mentoring a bezplatné školení on-line; v této souvislosti zdůrazňuje, že místní kulturní a komunitní instituce, jako jsou knihovny a muzea, jsou klíčovými poskytovateli těchto digitálních zdrojů; varuje před negativními dopady, které může mít závislost na dodavateli vzdělávacích zdrojů na pedagogickou nezávislost, a vyzývá Komisi a členské státy, aby zaručily tuto nezávislost na jakémkoli zásahu nebo zájmech; trvá na tom, že je třeba vytvořit otevřený a transparentní ekosystém digitálního vzdělávání, pokud jde o obsah, zařízení a technologie; zdůrazňuje, že otevřené technologie podporují smysl pro spolupráci a že svobodná a otevřená řešení, opětovné využívání volně přístupného obsahu a interoperabilní hardwarová a softwarová řešení zlepšují přístup a vytvářejí vyváženější digitální prostor; |
19. |
zdůrazňuje, že je třeba v souvislosti se zvýšenou mírou tvorby a šíření vzdělávacího digitálního obsahu uznat právní a etické zásady týkající se duševního vlastnictví; vítá a podporuje síť pro otázky duševního vlastnictví ve vzdělávání, kterou spravuje Úřad Evropské unie pro duševní vlastnictví, a vybízí k rozvoji dovedností souvisejících s duševním vlastnictvím u studujících a učitelů; připomíná výjimku z autorského práva týkající se užití děl a jiných předmětů chráněných autorským právem při digitálních a přeshraničních výukových činnostech stanovenou v článku 5 směrnice (EU) 2019/790; |
20. |
upozorňuje na zajímavé inovativní iniciativy zaměřené na to, aby internetové prostředí a „hřiště“ byly bezpečné, zajímavé a zábavné, a to ve všech fázích vzdělávání; zdůrazňuje, že je důležité propojit pedagogické, kognitivní a psychologické přístupy ke vzdělávání a odpovídajícím způsobem přizpůsobit formáty on-line i off-line; v této souvislosti bere na vědomí přístup navržený v evropské strategii pro předškolní vzdělávání a péči; |
21. |
připomíná, že je důležité nabízet učitelům, studentům a rodičům vysoce kvalitní a přístupný digitální vzdělávací obsah z rozmanitých zdrojů, a vybízí členské státy, aby vyčlenily financování určené na získávání profesionálních a bezpečných digitálních vzdělávacích zdrojů vyvinutých s využitím evropských inovací, včetně kvalitního vzdělávacího obsahu vytvářeného společně s odborníky; vyzývá členské státy, aby podporovaly iniciativy, které podnikům a organizacím občanské společnosti umožní sdílet špičkové technologické inovace se vzdělávací komunitou; |
22. |
domnívá se, že Unie může hrát klíčovou úlohu při rozvoji a zpřístupňování vysoce kvalitního vzdělávacího obsahu; s uspokojením bere na vědomí rostoucí počet digitálních vzdělávacích platforem, které jsou zřizovány s cílem umožnit přístup ke zdrojům a sdílení osvědčených postupů, jako je eTwinning, elektronická platforma pro vzdělávání dospělých v Evropě (EPALE) a portál School Education Gateway; vyzývá Komisi, aby tyto úspěšné iniciativy dále podporovala a rozšiřovala prostřednictvím příslušných programů, jako jsou InvestEU a Erasmus+, a vyzývá členské státy, aby lépe využívaly jejich potenciál; domnívá se, že Evropská platforma pro výměnu informací má potenciál jakožto nástroj k zajištění lepší spolupráce mezi zúčastněnými stranami a subjekty ve vzdělávání na evropské úrovni, a vyzývá Komisi, aby řádně a urychleně dokončila svou plánovanou studii proveditelnosti; |
23. |
vybízí členské státy, aby inteligentním způsobem zaměřeným na studující začlenily inovace a digitální technologie do svých systémů vzdělávání a odborné přípravy s cílem dosáhnout pokroku při rozvíjení účinného přístupu kombinovaného učení; připomíná však zásadní význam prezenčního vzdělávání a zdůrazňuje, že digitální nástroje by měly být využívány k doplnění a zlepšení výuky ve třídě; domnívá se, že je třeba uvažovat o negativních dopadech delší doby trávené před obrazovkou na životní podmínky studujících; zdůrazňuje, že pandemie COVID-19 odhalila zjevné mezery v poskytovaném vzdělávání a že on-line učení nemůže tyto nedostatky snadno zaplnit, a je tedy třeba se jimi dále zabývat, zejména pokud jde o školní stravování, výchovnou podporu a fyzické cvičení; |
Zlepšování digitálních dovedností a kompetencí pro digitální transformaci
24. |
domnívá se, že přijímání a maximalizace potenciálu digitálních technologií musí jít ruku v ruce s modernizací stávajících učebních osnov a učebních a výukových metod; v této souvislosti zdůrazňuje, že je důležité poskytovat finanční podporu vzdělávacím kurzům určeným pro učitele; trvá proto na tom, že by měla být věnována větší pozornost dostupné odborné přípravě učitelů, protože plán je vytvořený tak, aby učitelé a pedagogové digitálními schopnostmi nejen disponovali, ale aby je i dokázali učit; v tomto ohledu podporuje investice do specializovaných kurzů digitálních výukových dovedností jak pro učitele, tak pro odborníky v oblasti informačních technologií, kteří se chtějí stát učiteli; zdůrazňuje význam mentorství jako nástroje odborné přípravy a rozvoje; zdůrazňuje zásadní úlohu programu Erasmus+ a mobility učitelů pro získávání dovedností; bere na vědomí potenciál budoucí akademie učitelů (Teacher Academy) a vyzývá Komisi, aby Parlamentu poskytla jasnou koncepci a rozpočet; vyzývá k celounijní iniciativě s cílem rozvíjet nové pedagogické metody a metody hodnocení, přičemž uznává specifické digitální výzvy, jako je asynchronní učení, a význam toho, aby bylo rozvíjeno kritické zapojení; |
25. |
poukazuje na stále důležitější roli, kterou v učení na dálku hrají rodiče, rodiny a školitelé, a na skutečnost, že je třeba, aby disponovali dobrým internetovým připojením, digitálními a technickými dovednostmi a odpovídajícím zařízením, a vyzývá k tomu, aby jim byla poskytována speciální školení a podpůrné mechanismy; zdůrazňuje, že je třeba pomáhat rodinám s digitálními nástroji, aby se rozšířil přístup ke vzdělávání na dálku, a vyzývá Komisi, aby vypracovala specializovanou studii o digitálním rodičovství (21) s cílem vytvořit jednotný a účinný přístup k podpoře rodičů ve všech členských státech; |
26. |
zdůrazňuje problém škodlivého a nezákonného obsahu a činností v digitálním prostředí (a to i pro duševní zdraví a podmínky), jako je obtěžování na internetu včetně kybernetických hrozeb a kybernetické šikany, dětské pornografie a groomingu, porušování ochrany údajů a soukromí, nebezpečných on-line her a dezinformací; vřele proto vítá posílené zaměření revidovaného plánu na digitální a informační gramotnost prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy; domnívá se, že pracovníci ve zdravotnictví, vzdělávací instituce, organizace občanské společnosti a poskytovatelé neformálního vzdělávání by měli ve spolupráci s rodiči vypracovat osnovy přiměřené věku, které žákům umožní činit informovaná a vhodná rozhodnutí a vyvarovat se škodlivého chování; |
27. |
připomíná, že je nezbytné, aby lidé měli nástroje a dovednosti, které jim umožní čelit různým hrozbám v digitálním prostředí, a zejména odhalovat a kriticky posuzovat dezinformace a falešné zprávy; v této souvislosti vítá rychlé přijetí nedávného akčního plánu pro média a jeho zaměření na mediální gramotnost a vyzývá Komisi, aby pravidelně přezkoumávala kodex zásad boje proti dezinformacím a přijala odpovídající opatření k zajištění toho, aby sociální média bojovala proti dezinformacím na internetu; se zájmem očekává plánované pokyny pro učitele a pedagogické pracovníky týkající se podpory digitální gramotnosti a boje proti dezinformacím; vyzývá Komisi, aby byla v tomto ohledu ambicióznější a aby ve spolupráci s celostátními a místními zainteresovanými stranami vedla rozsáhlé kampaně zaměřené na digitální gramotnost; konstatuje, že je důležité široce podporovat akce, jako je Evropský týden programování a Den bezpečnějšího internetu; |
28. |
zdůrazňuje, že jakýkoli vývoj v oblasti digitálního vzdělávání musí jít ruku v ruce s důkladným rámcem ochrany údajů a vyvarovat se komerčního využívání údajů žáků; zdůrazňuje, že digitální údaje nezletilých musejí být nejpřísněji chráněny, a to i pro účely výzkumu a výuky; vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s Evropským sborem pro ochranu osobních údajů (EDPB) hledala řešení problému zvláštní povahy vzdělávacích údajů a údajů týkajících se žáků a studentů; |
29. |
zdůrazňuje, že tradiční, humanistické a „měkké“ dovednosti, jako jsou sociální dovednosti, empatie, řešení problémů a tvořivost, by měly být i nadále podporovány v rámci úsilí o výuku digitálních dovedností a gramotnosti, zejména prostřednictvím rozsáhlých kampaní zaměřených na digitální gramotnost; poukazuje na význam digitálního rozměru občanské výchovy a vyjadřuje politování nad omezenými ambicemi nového akčního plánu digitálního vzdělávání, pokud jde o podporu digitálního občanství; |
30. |
připomíná, že je třeba rozvíjet digitální dovednosti, a vybízí členské státy, aby vytvořily vnitrostátní vzdělávací programy, které podpoří zvýšení počtu studentů a absolventů oborů IT; zdůrazňuje, že výuka takových předmětů by mohla být koncipována pod záštitou podniků z odvětví vyspělých technologií a univerzit; |
31. |
zdůrazňuje význam ekologického vzdělávání a vzdělávání v oblasti životního prostředí a vyzývá k rozvoji speciálně navržených školních osnov v celé Evropě s přihlédnutím k dopadu digitálního vzdělávání na životní prostředí; |
32. |
zdůrazňuje, že v souladu s rámcovou dohodou evropských sociálních partnerů o digitalizaci mají společnosti zavádějící nové a vznikající technologie povinnost zajistit odpovídající rekvalifikaci a zvyšování kvalifikace všem dotčeným zaměstnancům, aby se mohli naučit, jak používat digitální nástroje, přizpůsobit se měnícím se potřebám trhu práce a zůstat zaměstnaní; zdůrazňuje úlohu sociálních partnerů prostřednictvím kolektivních smluv o definování a regulaci digitálních dovedností a průběžné odborné přípravy, při určování potřeb v oblasti dovedností, při rozvoji profesní přípravy přímo na pracovišti a při aktualizaci osnov vzdělávání a odborné přípravy; připomíná nové pracovní podmínky vyvolané pandemií, jako je práce z domova, a vybízí vzdělávací instituce, instituce odborné přípravy a zaměstnavatele, aby zavedly odpovídající odbornou přípravu, která pracovníky připraví na toto nové pracovní prostředí; |
33. |
zdůrazňuje význam posuzování a monitorování digitálních dovedností a poukazuje v tomto ohledu na hodnotu stávajících nástrojů, jako je evropský rámec digitálních kompetencí a nástroj sebehodnocení SELFIE; vítá rozšíření nástroje SELFIE na učitele; vyzývá Komisi, aby podpořila doposud omezené využívání těchto nástrojů; |
34. |
dále zdůrazňuje potřebu lepšího a inovativnějšího uznávání, validace a certifikace – a tím i přenositelnosti – digitálních dovedností, kvalifikací a reputace; vítá plán na vytvoření evropského osvědčení o digitálních dovednostech jakožto nástroje usnadňujícího uznávání a přenositelnost v souladu s evropským rámcem digitálních kompetencí; připomíná, že je třeba, aby byl tento systém vypracován v úzké spolupráci s členskými státy, aby se zabránilo zdvojování a překrývání se stávajícími systémy; vyzývá Komisi, aby toto osvědčení začlenila do platformy Europass a potenciálně i do budoucí evropské studentské karty; |
35. |
vítá úsilí Komise o digitalizaci vzdělávání a kvalifikací, včetně nové platformy Europass a plánované infrastruktury pro digitální potvrzování v rámci platformy Europass; zároveň upozorňuje na to, že je třeba zlepšit fungování platformy Europass, pokud jde o hledání a nabídky pracovních míst a kurzů, že je třeba příslušným způsobem aktualizovat informace uváděné na platformě o stávajících nabídkách kurzů, školení a pracovních míst a je třeba určit orgány odpovědné za tento proces; vyzývá členské státy, aby ve vzdělávacích institucích a institucích odborné přípravy a mezi jejich zaměstnanci i mezi zaměstnavateli lépe propagovaly novou platformu Europass; |
36. |
zdůrazňuje, že je třeba zdokonalit digitální zdroje, nástroje a mechanismy na úrovni Unie, které otevřou příležitosti pro celoživotní učení a zajistí plný a kvalitní přístup k vysokoškolským kurzům a materiálům; bere na vědomí rozvoj nového globalizovaného digitálního prostředí a trhu vysokoškolského vzdělávání a potřebu, aby vysokoškolské organizace v Evropě zůstaly v tomto prostředí relevantní a prosperovaly; vyzývá Komisi a členské státy, aby vytvářely synergie mezi univerzitami prostřednictvím on-line evropské univerzitní platformy, aby byl v celé Evropě přístupný rozmanitý, vícejazyčný, distanční a on-line vzdělávací obsah a programy; |
37. |
připomíná zásadní úlohu odborného vzdělávání a přípravy a vzdělávání dospělých při poskytování příležitostí k rekvalifikaci a zvyšování kvalifikace prostřednictvím celoživotního učení; vítá doporučení Rady o odborném vzdělávání a přípravě pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost i jeho obecný cíl, kterým je modernizace politiky EU v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, racionalizace spolupráce na evropské úrovni v tomto procesu a zjednodušení správy odborného vzdělávání a přípravy; vyzývá Komisi, aby k odbornému vzdělávání a přípravě a ke vzdělávání dospělých zaujala holistický přístup, který bude zahrnovat formální, neformální a informální učení a umožní studujícím získat širokou škálu dovedností, které jsou důležité pro digitální a ekologickou transformaci, přispívají k sociálnímu začlenění, aktivnímu občanství a osobnímu rozvoji a umožňují lidem přizpůsobit se měnícímu se trhu práce; poukazuje na význam získávání „zelených“ dovedností; |
38. |
zdůrazňuje obtíže, s nimiž se při přizpůsobování se digitálnímu prostředí potýkají instituce odborného vzdělávání a přípravy, které jsou závislé na odborné přípravě přímo v praxi; požaduje odpovídající řešení a řádné financování, aby se zajistilo, že bude možné účinně poskytovat odborné vzdělávání a přípravu; vítá plánované rozšíření stáží v oblasti digitálních příležitostí (Digital Opportunity) pro studenty odborného vzdělávání a přípravy a pro učitele, školitele a pedagogické pracovníky; |
39. |
připomíná, že získávání digitálních dovedností je celoživotním úsilím a že politiky by se proto měly zaměřit na všechny obyvatele, bez ohledu na věk, a nikoli pouze na osoby v produktivním věku; zdůrazňuje, že to vyžaduje meziodvětvový, holistický přístup ke vzdělávání založený na uznání toho, že učení probíhá v rámci povinné školní docházky i mimo ni a často probíhá v neformálním a informálním prostředí; vyzývá proto k podpoře poskytovatelů neformálního učení s cílem zvýšit kapacitu a zdroje, aby mohli nabízet dostupné kvalitní digitální vzdělávání a odbornou přípravu; vyzývá Komisi, aby zohledňovala různé úrovně technologického pokroku napříč odvětvími a institucemi vzdělávání a aby při vypracovávání doporučení a pokynů věnovala zvláštní pozornost hůře dostupným oblastem a skupinám; |
40. |
upozorňuje na to, že sociální a vzdělávací nerovnosti v raném dětství mají negativní dopad na dosažené vzdělání a vyhlídky na získání zaměstnání v pozdějším životě; opakuje, že je třeba zlepšit přístup ke kvalitnímu vzdělávání a posílit úsilí o rozvoj digitálních a mediálních dovedností od raného věku; vítá oznámení Evropské komise, že zavede evropskou záruku pro děti s cílem řešit dětskou chudobu; naléhavě vyzývá členské státy, aby vyčlenily významnou část prostředků Evropského sociálního fondu (ESF+) v rámci sdíleného řízení na provádění uvedené záruky, zejména na podporu cílených opatření a strukturálních reforem, které účinně řeší vystavení dětí chudobě nebo sociálnímu vyloučení; připomíná, že nižší dosažené vzdělání často znamená omezenější digitální dovednosti, a vítá tudíž doporučení obsažené v posíleném systému záruky pro mladé lidi, aby lidé, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, prošli posouzením digitálních dovedností a absolvovali odbornou přípravu; poukazuje na potenciál programu ESF+ pro podporu celoživotního učení; |
41. |
zdůrazňuje potřebu překlenout digitální propast, a připomíná, že je třeba věnovat zvláštní pozornost zajištění přístupu ke kvalitnímu digitálnímu vzdělávání a obsahu a zdokonalování digitálních dovedností dospělých s nižší kvalifikací, osob se zdravotním postižením, osob ze zranitelných nebo marginalizovaných skupin, starších lidí a lidí žijících v odlehlých nebo venkovských oblastech; upozorňuje, že v roce 2018 pouze 4,3 % dospělých s nízkou kvalifikací využilo vzdělávání dospělých v jakékoli podobě; |
42. |
vyjadřuje proto politování nad tím, že plán nadále neobsahuje žádná opatření zaměřená na studující dospělé s nízkou kvalifikací a starší lidi; zdůrazňuje, že toto opomíjení podrývá základní rozměr celoživotního učení v rámci digitálního vzdělávání a brzdí úsilí vynakládané na zajištění toho, aby každý člověk disponoval klíčovými životními dovednostmi; vyzývá proto Komisi, aby spolupracovala s celostátními, regionálními a místními orgány na zavedení dalších opatření na podporu digitálního vzdělávání pro dospělé tím, že je zpřístupní a učiní je dostupnými, což by připravilo osoby, které dokončily formální vzdělání, na život a práci v digitálním prostředí a zajistilo, aby mohly skutečně těžit z digitální transformace a pomáhat ji utvářet; |
43. |
zdůrazňuje význam vytváření politik, které zajistí, aby osoby se zdravotním postižením měly stejné příležitosti a stejný přístup ke kvalitnímu digitálnímu vzdělávání; vybízí členské státy, aby společně s organizacemi, jež zastupují osoby s různým zdravotním postižením, prozkoumaly výzvy a příležitosti, které přináší digitální vzdělávání, a aby při vypracovávání účinných politik digitálního vzdělávání zohledňovaly specifické potřeby těchto osob; naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby určily zvláštní prvky digitálního vzdělávání, které budou navrženy s ohledem na osoby se zdravotním postižením a přizpůsobeny těmto osobám, a aby investovaly do těchto prvků; domnívá se, že digitální vzdělávání nabízí velké příležitosti studentům, kteří se potýkají se vzdělávacími obtížemi, neboť umožňuje pedagogické přístupy uzpůsobené jejich různým schopnostem; požaduje více investic s cílem poskytovat podporu, kterou tyto skupiny příliš často postrádají; |
44. |
zdůrazňuje potřebu systematického začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do všech politik v oblasti vzdělávání, dovedností a digitalizace, a zejména do akčního plánu; domnívá se, že digitální vzdělávání hraje klíčovou úlohu při zvyšování účasti dívek a žen v digitálním věku; zdůrazňuje, že značný rozdíl v digitálních dovednostech žen a mužů je hospodářským, společenským a kulturním problémem, a vyzývá Komisi a členské státy, aby usilovaly o jeho překonání prostřednictvím víceúrovňového, uceleného politického přístupu; vítá srovnávací přehled Komise týkající se „zapojení žen do digitální oblasti“ a zdůrazňuje, že je třeba shromažďovat údaje rozčleněné podle pohlaví a věku, aby bylo možné porozumět digitální propasti mezi ženami a muži; |
45. |
zdůrazňuje, že je třeba zaměřit se na lepší začlenění dívek do digitálního vzdělávání od nejmladšího věku; zdůrazňuje, že je zapotřebí uvážlivého úsilí s cílem povzbudit a motivovat více dívek ke studiu přírodovědných, technických, inženýrských, uměleckých a matematických oborů a k účasti na kurzech programování, výpočetní techniky a IKT ve školách a na univerzitách; opakuje, že rozdíly mezi ženami a muži ve vzdělávání se přenášejí na trh práce, a zdůrazňuje, že je třeba podporovat a usnadňovat přístup žen k práci v technologicky vyspělých a digitálních odvětvích a zároveň bojovat proti rozdílům v odměňování žen a mužů prostřednictvím vhodných strategií a financování; |
46. |
domnívá se, že je nezbytné vytvořit příznivé a inkluzivní prostředí, které bude podporovat ženské vzory s cílem motivovat dívky k výběru přírodovědných, technických, inženýrských, uměleckých, matematických a IKT předmětů a bojovat proti nevědomým předsudkům a genderovým stereotypům, pokud jde o volbu předmětu a povolání; domnívá se, že soukromý sektor by měl ve spolupráci s institucemi vzdělávání a odborné přípravy, nevládními organizacemi a dalšími organizacemi občanské společnosti také hrát svou úlohu při vytváření účinných iniciativ a kampaní v této oblasti; poukazuje na význam pracovní skupiny Komise „Ženy v digitální oblasti“ a iniciativy „Digital4Her“; |
o
o o
47. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
(1) Úř. věst. L 130, 17.5.2019, s. 92.
(2) Přijaté texty P9_TA(2020)0054.
(3) Úř. věst. C 388, 13.11.2020, s. 2.
(4) Úř. věst. C 28, 27.1.2020, s. 8.
(5) Úř. věst. C 337, 20.9.2018, s. 135.
(6) Úř. věst. C 202 I, 16.6.2020, s. 1.
(7) Úř. věst. C 193, 9.6.2020, s. 11.
(8) Úř. věst. C 389, 18.11.2019, s. 12.
(9) Úř. věst. C 189, 4.6.2018, s. 1.
(10) Úř. věst. C 189, 15.6.2017, s. 15.
(11) Úř. věst. C 212, 14.6.2016, s. 5.
(12) Úř. věst. C 484, 24.12.2016, s. 1.
(13) Úř. věst. C 172, 27.5.2015, s. 17.
(14) Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1.
(15) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7a51fb41-92ad-11e7-b92d-01aa75ed71a1/language-en https://futureskills.pearson.com/research/assets/pdfs/technical-report.pdf
(16) Zpráva indexu digitální ekonomiky a společnosti (DESI) 2020, Evropská komise.
(17) Zpráva DESI 2020.
(18) Evropská komise, Srovnávací přehled „Women in Digital“ za rok 2019.
(19) Sdělení Komise ze dne 5. března 2020 nazvané „Unie rovnosti: strategie pro rovnost žen a mužů 2020–2025“ (COM(2020)0152).
(20) https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC122303
(21) Digitální rodičovství popisuje úsilí rodičů a postupy pro pochopení, podporu a regulaci činností dětí v digitálním prostředí, které jim zejména pomáhají bezpečně využívat internet.