EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0422
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on Poland’s 2014 national reform programme and delivering a Council opinion on Poland’s 2014 convergence programme
Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Polska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska na rok 2014
Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Polska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska na rok 2014
/* COM/2014/0422 final */
Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Polska na rok 2014 a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska na rok 2014 /* COM/2014/0422 final - 2014/ () */
Doporučení pro DOPORUČENÍ RADY k národnímu programu reforem Polska na rok
2014
a stanovisko Rady ke konvergenčnímu programu Polska na rok 2014 RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
unie, a zejména na čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 této smlouvy, s ohledem na nařízení Rady (ES)
č.1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy
rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace
hospodářských politik[1],
a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení, s ohledem na doporučení Evropské komise[2], s ohledem na usnesení Evropského parlamentu[3], s ohledem na závěry Evropské rady, s ohledem na stanovisko Výboru pro
zaměstnanost, s ohledem na stanovisko Hospodářského a
finančního výboru, s ohledem na stanovisko Výboru pro sociální
ochranu, s ohledem na stanovisko Výboru pro
hospodářskou politiku, vzhledem k těmto důvodům: (1)
Dne 26. března 2010 schválila Evropská rada
návrh Komise zahájit novou strategii pro růst a zaměstnanost, Evropa
2020, založenou na posílené koordinaci hospodářských politik, která se
zaměřuje na klíčové oblasti, v nichž je třeba přijmout
opatření k posílení evropského potenciálu pro udržitelný růst a
konkurenceschopnost. (2)
Dne 13. července 2010 přijala Rada na
základě návrhů Komise doporučení o hlavních směrech
hospodářských politik členských států a Unie (na období
2010–2014) a dne 21. října 2010 přijala rozhodnutí o hlavních
směrech politik zaměstnanosti členských států, které
společně tvoří „integrované hlavní směry“. Členské
státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry v úvahu v rámci
svých vnitrostátních politik v oblasti hospodářství a zaměstnanosti. (3)
Dne 29. června 2012 přijali
předsedové vlád nebo hlavy států rozhodnutí o Paktu pro růst a
zaměstnanost, jenž představuje jednotný rámec opatření na úrovni
členských států, Unie a eurozóny využívajících všech dostupných pák,
nástrojů a politik. Rozhodli o krocích, které mají být podniknuty na
úrovni členských států, a vyjádřili zejména plné odhodlání dosáhnout
cílů strategie Evropa 2020 a naplnit doporučení určená
jednotlivým státům. (4)
Dne 9. července 2013 přijala Rada
doporučení k národnímu programu reforem Polska na rok 2013 a vydala
stanovisko k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období
2012–2016. (5)
Dne 13. listopadu 2013 přijala Komise
roční analýzu růstu[4],
která zahájila evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik na
rok 2014. Téhož dne Komise na základě nařízení (EU) č. 1176/2011
přijala zprávu mechanismu varování[5],
ve které není Polsko uvedeno mezi členskými státy, u nichž bude proveden
hloubkový přezkum. (6)
Dne 20. prosince 2013 potvrdila Evropská rada
priority pro zajištění finanční stability, fiskální konsolidace a
opatření na podporu růstu. Zdůraznila potřebu další
diferencované fiskální konsolidace podporující růst, návratu ke
standardním podmínkám poskytování úvěrů ekonomice, podpory růstu
a konkurenceschopnosti, řešení nezaměstnanosti a sociálních
dopadů krize a modernizace veřejné správy. (7)
Dne 24. dubna 2014 předložilo Polsko svůj
národní program reforem na rok 2014 a dne 30. dubna 2014 svůj
konvergenční program na rok 2014. Vzhledem k jejich vzájemným vazbám byly
oba programy posuzovány současně. (8)
Cílem rozpočtové strategie popsané v
konvergenčním programu na rok 2014 je snížit do roku 2015 schodek pod
referenční hodnotu ve výši 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a splnit
střednědobý rozpočtový cíl do roku 2018. Střednědobý
cíl (-1 % ve strukturálním vyjádření) je přísnější než požadavek
obsažený v Paktu o stabilitě a růstu. Cíle týkající se celkového
schodku předložené v rámci konvergenčního programu na rok 2014 jsou v
souladu s včasnou nápravou nadměrného schodku. Navíc, ačkoliv je
(přepočítané) strukturální přizpůsobení v roce 2014 v
souladu s doporučením Rady v rámci postupu při nadměrném
schodku, je nižší než zlepšení požadované v roce 2015. V letech následujících
po plánované nápravě nadměrného schodku je plánovaný
(přepočítaný) roční pokrok k dosažení střednědobého
cíle nižší než požadavek obsažený v Paktu o stabilitě a růstu. Proto
jsou programové cíle částečně v souladu s požadavky Paktu o
stabilitě a růstu. Předpokládá se, že veřejný dluh v
průběhu doby trvání konvergenčního programu zůstane nižší
než 60% HDP. Polské orgány předpokládají, že prudce poklesne z 57,1 % HDP
v roce 2013 na 49,5 % v roce 2014, a to zejména díky velkému jednorázovému
převodu aktiv penzijního fondu, a že na této úrovni zůstanou i v roce
2015. Makroekonomický scénář, na němž jsou založeny rozpočtové
projekce programu, je realistický pro rok 2014 a optimistický pro rok 2015 s
vyšším růstem reálného HDP ve výši 3,8 % oproti předpovědi
Komise z jara 2014 ve výši 3,4 %. Rada se na základě vlastního posouzení
programu a předpovědi Komise v souladu s nařízením Rady (ES)
č. 1466/97 domnívá, že ačkoliv se očekává, že Polsko
nepřekročí strop celkového schodku, který Rada doporučila na rok
2014, stále existují rizika, pokud jde o udržitelnou nápravu nadměrného
schodku v roce 2015, a tedy pro vhodný průběh přizpůsobení
vedoucí k dosažení střednědobého cíle. (9)
K zajištění úspěchu strategie fiskální
konsolidace je zapotřebí, aby byla fiskální konsolidace podpořena
komplexními strukturálními reformami. Nízký podíl prorůstových výdajů
(vzdělávání, výzkum a inovace) omezuje vyhlídky na dlouhodobý růst. S
ohledem na stárnutí populace se ve střednědobém až dlouhodobém
horizontu očekává značný nárůst výdajů na zdravotní
péči. Posílením primární péče a systémů převádění
pacientů mezi pracovišti a využitím potenciálu pro úspory vyplývajících z
nákladové efektivity v nemocniční péči je možné snížit zátěž
veřejného rozpočtu a zlepšit přístup ke zdravotní péči.
Problémem zůstává nízká míra dodržování daňových předpisů,
zejména pokud jde o efektivitu daňové správy a míru administrativní
zátěže pro daňové poplatníky. Polsko má rozsáhlý systém snížených
sazeb DPH, což přispívá k největším rozdílům sazeb v oblasti DPH
v rámci EU. To vede ke ztrátám na straně příjmů a zvýšeným
nákladům na dodržování daňových předpisů. Úroveň
zdanění energií je poměrně nízká. V nedávné minulosti byly
přijaty kroky ke zlepšení polského fiskálního rámce. Rámec by nicméně
posílilo zavedení plnohodnotné nezávislé fiskální rady odpovědné za
předběžné kontroly dodržování fiskálních pravidel, posuzování
makroekonomických a rozpočtových předpovědí a analýzu dlouhodobé
udržitelnosti veřejných financí a také za následné hodnocení dodržování
fiskálních pravidel. (10)
V průběhu uplynulého roku se
postupně zvyšovala nezaměstnanost mladých lidí, což je
částečně důsledkem pokračujícího nesouladu mezi
výstupy vzdělávacího systému a potřebami trhu práce a částečně
důsledkem narůstajícího počtu mladých lidí, kteří nejsou
zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné
přípravy. Navzdory pokračujícím snahám o reformu
sytému odborného vzdělávání a přípravy stále existuje potřeba dále usnadnit přístup ke kvalitní učňovské
přípravě a učení se prací, posílit spolupráci mezi školami a
zaměstnavateli a oslovit mladé lidi neregistrované v evidenci
úřadů práce, v souladu s cíli záruk pro mladé lidi.
Přizpůsobení dovedností požadavkům trhu práce je velmi
důležité také v souvislosti s programy celoživotního učení, kterých
se účastní stále velmi málo osob, zejména pokud jde o starší pracovníky,
jejichž schopnosti často neodpovídají současným nárokům.
Přetrvává segmentace trhu práce s rozsáhlým využíváním pracovních smluv na
dobu určitou, včetně smluv občanského práva. Uzavírání
pracovních smluv na dobu určitou je značně rozšířené
zejména v případě mladých lidí. Ačkoliv se často tvrdí, že
pracovní smlouvy na dobu určitou jsou nástrojem, který má
nezaměstnaným umožnit vstup na trh práce s výhledem na pozdější
získání smlouvy na dobu neurčitou, u většiny polských pracovníků
tomu tak není, neboť k přechodu od pracovní smlouvy na dobu
určitou k trvalému zaměstnání dochází v malé míře, což
často negativně ovlivňuje produktivitu a kvalitu lidského
kapitálu. (11)
Účast žen na trhu práce zůstává na nízké
úrovni. Polsko přijalo několik opatření pro
posílení zaměstnanosti žen, včetně zvýšení dostupnosti
zařízení péče o malé děti (jesle) a navýšení veřejného
financování pro školky s cílem povzbudit rodiče k tomu, aby své děti
zapisovali do předškolního vzdělávání. Dostupnost zařízení
péče o malé děti však zůstává nízká, zejména ve venkovských
oblastech, a přetrvávají nerovnosti v oblasti dostupnosti
předškolního vzdělávání. Účast starších pracovníků na trhu
práce zůstává v Polsku na nízké úrovni. Možnosti předčasného
odchodu do důchodu byly výrazně omezeny, avšak je nezbytné vyvinout
další úsilí pro zvýšení zaměstnatelnosti starších pracovníků a
prodloužení efektivní délky pracovního života. Problémem zůstává reforma
zvláštních důchodových systémů pro horníky a zemědělce.
Systém sociálního zabezpečení zemědělců (KRUS) motivuje
malé zemědělce k setrvání v odvětví zemědělství, což
vede ke skryté nezaměstnanosti ve venkovských oblastech a podpoře
neformální ekonomiky. Horníci i nadále požívají výsad, pokud jde o
důchodové nároky a požadovanou minimální odpracovanou dobu. Oba
důchodové systémy poškozují odvětvovou a územní mobilitu pracovních
sil. (12)
Polsko je jednou ze zemí EU, které vykazují
nejnižší úroveň výdajů na výzkum a vývoj, a má jedny z nejhorších
výsledků, pokud jde o širší ukazatele inovací. Zejména
výdaje soukromého sektoru na výzkum a vývoj jsou na zvláště nízké úrovni.
Nízké výdaje na výzkum a vývoj souvisejí s nízkou aktivitou společností v
oblasti výzkumu a inovací a s podnikatelským prostředím, které není
dostatečně příznivé pro inovace. Systém
podpory inovací v Polsku se vyhýbá riziku, je založen především na
grantech a podporuje absorpci a přenos technologií bez výrazného dopadu na
skutečně nové inovace. Stávající daňové pobídky pro výzkum a
vývoj nejsou účinné, pokud jde o podporu vnitřního výzkumu a vývoje v
soukromém sektoru, a využívají je pouze velké společnosti. Polské podniky
se ve velké míře spoléhají na absorpci technologií. Tento přístup
sice zajišťuje zvyšování produktivity a hospodářský růst, ale
Polsko by v současné době již mělo přejít na model více
založený na vlastních inovacích. Výzvou i nadále zůstává zvýšení
inovační kapacity polských společností, lepší propojení vědy a
průmyslu a vývoj cílených nástrojů přizpůsobených celému
inovačnímu cyklu. (13)
Ve všech odvětvích polského hospodářství
stále existuje vysoký potenciál úspor založený na zlepšování energetické
účinnosti, které by mohly podpořit růst, zlepšit
konkurenceschopnost a přispět ke snížení energetické závislosti Polska.
Domácí kapacity na výrobu energie zastarávají a rozvodná síť je stále
přetížená, ale postupuje realizace projektů na vytvoření
větší propojovací kapacity se sousedními členskými státy.
Klíčovým problémem na trhu se zemním plynem zůstává nedostatečná
diverzifikace a hospodářská soutěž. (14)
Významnou překážkou růstu zůstává v
Polsku i nadále nedostatečně rozvinutá dopravní a širokopásmová
infrastruktura. Jsou potřebné zejména významné investice do
železniční sítě, která je ve špatném stavu, aby se zvýšila
konkurenceschopnost odvětví železniční dopravy a bylo dosaženo lepší
rovnováhy mezi silniční a železniční dopravou. Pouze
přibližně jedna třetina z celkových přibližně 20 000
km provozovaných železničních tratí je v dobrém technickém stavu. Přetrvávají problémy s včasným prováděním projektů
v oblasti železniční dopravy. Účinnost využívání
zdrojů lze zvýšit prostřednictvím lepšího nakládání s odpady. (15)
Vymáhání plnění smluv je v Polsku zdlouhavé a
postup pro získání stavebního povolení je dlouhý a složitý. Náklady na dodržování daňových předpisů jsou vysoké, což
představuje významný problém pro podnikatelské prostředí. Polsko dosáhlo významného pokroku při provádění ambiciózní reformy,
která usnadňuje přístup k regulovaným povoláním. (16)
V kontextu evropského semestru provedla Komise
komplexní analýzu polské hospodářské politiky. Posoudila konvergenční
program a národní program reforem. Vzala v úvahu nejen jejich význam pro
udržitelnou fiskální a sociálně-hospodářskou politiku Polska, ale
také jejich soulad s pravidly a pokyny Unie, vzhledem k nutnosti posílit
celkovou správu ekonomických záležitostí v Evropské Unii tím, že pro
rozhodování členských států budou poskytnuty vstupy na úrovni Unie. Její
doporučení v rámci evropského semestru jsou promítnuta do
níže uvedených doporučení č. 1 až 6. (17)
Na základě tohoto posouzení přezkoumala
Rada konvergenční program Polska a její stanovisko[6] je promítnuto zejména
do níže uvedeného doporučení č. 1, DOPORUČUJE, aby Polsko v období
2014–2015 provedlo tato opatření: 1. Posílit rozpočtovou
strategii, aby se zajistilo, že do roku 2015 dojde k udržitelné korekci
nadměrného schodku, a to prostřednictvím dosažení strukturálního
přizpůsobení uvedeného v doporučeních Rady v rámci postupu
při nadměrném schodku. Po nápravě nadměrného schodku a až
do dosažení střednědobého cíle dodržovat referenční hodnotu
ročního strukturálního přizpůsobení ve výši 0,5 % HDP. Trvalá
náprava fiskální nerovnováhy vyžaduje spolehlivou realizaci ambiciózních
strukturálních reforem, aby se zvýšila přizpůsobivost hospodářství
a posílily potenciál růstu i zaměstnanost. Minimalizovat v tomto
ohledu škrty v oblasti investic posilujících růst, zlepšit cílenost
sociálních politik a nákladovou efektivitu výdajů a celkovou efektivitu
odvětví zdravotní péče, rozšířit daňový základ řešením
problému s rozsáhlým systémem snížených sazeb DPH a zlepšit dodržování
daňových předpisů, zejména zvýšením efektivity daňové
správy. Zřídit nezávislou fiskální radu. 2. Vystupňovat úsilí o
snížení nezaměstnanosti mladých lidí, zejména dalším zlepšením
relevantnosti vzdělání z hlediska potřeb trhu práce, zvýšením
dostupnosti učňovských míst a míst pro učení se prací, lepším
vyhledáváním mladých lidí neregistrovaných v evidenci úřadů práce a
posílením spolupráce mezi školami a zaměstnavateli, v souladu s cíli
záruky pro mladé lidi. Zvýšit účast dospělých na celoživotním
učení, aby se nabídka dovedností přizpůsobila poptávce. Bojovat
proti segmentaci trhu práce zajištěním lepšího přechodu od pracovních
smluv na dobu určitou ke smlouvám na dobu neurčitou a omezením
nadměrného využívání smluv občanského práva. 3. Pokračovat v úsilí o
zvýšení účasti žen na trhu práce, zejména prostřednictvím
přijetí dalších opatření ke zvýšení dostupnosti finančně
dostupné a kvalitní péče o malé děti a předškolního
vzdělávání a zajištění stabilního financování. Integrovat
zemědělce do všeobecného důchodového systému a v první
řadě urychlit vytvoření systému pro posuzování a registraci
příjmu zemědělců. Postupně ukončit zvláštní
důchodový systém pro horníky s cílem integrovat je do všeobecného
důchodového systému. Podpořit celkovou reformu důchodového
systému zvýšením úsilí o podporu zaměstnatelnosti starších
pracovníků, aby se zvýšil věk odchodu z trhu práce. 4. Zlepšit efektivitu
daňových pobídek na podporu výzkumu a vývoje v soukromém sektoru jako součást
úsilí o silnější propojení výzkumu, inovací a průmyslové politiky a
lépe zaměřovat stávající nástroje v různých fázích
inovačního cyklu. 5. Obnovit a rozšířit
kapacity na výrobu energie a posílit účinnost celého energetického
řetězce. Urychlit a rozšířit rozvoj elektrické rozvodné
sítě, včetně přeshraničních propojení se sousedními
členskými státy, a vybudovat propojovací plynovod s Litvou.
Neprodleně zajistit účinné provádění investičních projektů
do železniční dopravy a zlepšit administrativní kapacitu v tomto
odvětví. Intenzivněji usilovat o rozšíření širokopásmového
pokrytí. Zlepšit nakládání s odpady. 6. Přijmout další
opatření ke zlepšení podnikatelského prostředí tím, že se zjednoduší
vymáhání plnění smluv a požadavky na získání stavebního povolení.
Zintenzivnit snahy o snížení nákladové a časové náročnosti dodržování
daňových předpisů pro podniky. Dokončit probíhající reformu
zaměřenou na usnadnění přístupu k regulovaným povoláním. V Bruselu dne Za
Radu předseda [1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] COM(2014) 422 final. [3] P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 final. [5] COM(2013) 790 final. [6] Podle čl. 9 odst. 2 nařízení Rady (ES)
č.1466/97.