EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012PC0378
Proposal for a COUNCIL DECISION on the conclusion, on behalf of the European Union, of the Food Assistance Convention
Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření Úmluvy o potravinové pomoci jménem Evropské unie
Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření Úmluvy o potravinové pomoci jménem Evropské unie
/* COM/2012/0378 final - 2012/0183 (NLE) */
Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření Úmluvy o potravinové pomoci jménem Evropské unie /* COM/2012/0378 final - 2012/0183 (NLE) */
DŮVODOVÁ ZPRÁVA 1) Souvislosti Úmluva o potravinové pomoci z roku
1999 je mnohostrannou dohodou, která původně nabyla účinnosti
v 60. letech jako nástroj pro koordinované a přijatelné poskytování
zemědělských přebytků z rozvinutých zemí do rozvojových zemí,
které to potřebují. Původně měla tato úmluva zůstat v
platnosti do 30. června 2002, její platnost však byla pětkrát
prodloužena, naposledy do 30. června 2012. Smluvní strany
této úmluvy (USA, Kanada, Japonsko, Švýcarsko, Austrálie a EU) dne 14. prosince
2010 souhlasily s vyjednáním úmluvy nové, jejímž cílem bude poskytovat
vhodnou a účinnou potravinovou pomoc zranitelným skupinám obyvatel na
základě zjištěných potřeb. Na základě doporučení
předloženého Komisí pověřila Rada Komisi, aby zahájila jednání o
nové úmluvě o potravinové pomoci. Tato jednání byla
úspěšně uzavřena dne 25. dubna 2012. Komise dne xxx
předložila návrh rozhodnutí Rady o podepsání úmluvy o potravinové pomoci
jménem Evropské unie, s výhradou jejího uzavření k pozdějšímu
datu. 2) Povaha Úmluvy o potravinové pomoci
z roku 2012 (dále jen „úmluva z roku 2012“) V úmluvě
z roku 2012 se odráží modernější pojetí potravinové pomoci. Klade si za
cíl účinně a účelně reagovat na potřeby zranitelných
skupin obyvatel týkající se potravin a výživy, což je více než pouhé
poskytování potravinové pomoci, a naplňovat tak politiku humanitární
potravinové pomoci EU. Dalšími klíčovými prvky jsou zlepšení dostupnosti
vyhovujících, bezpečných a výživných potravin a jejich konzumace
opírající se o řádnou analýzu potřeb, postup založený na
(humanitárních) zásadách a plné dodržování závazků WTO. Úmluva se bude
provádět formou ročních příspěvků v hotovosti
nebo v naturáliích, k nimž se smluvní strany zaváží. Úmluva z roku 2012
vstoupí v platnost dne 1. ledna 2013, pokud do 30. listopadu 2012 úmluvu
podepíše pět signatářských stran. Úmluvu bude možno podepsat
do 31. prosince 2012 a mohou ji podepsat a ratifikovat rovněž
jednotlivé členské státy EU, které se zaváží
k příspěvkům pocházejícím přímo z jejich státních
rozpočtů. Patrně dojde
k časové prodlevě mezi ukončením platnosti současné
úmluvy z roku 1999 (30. červen 2012) a pravděpodobným dnem
vstupu nové úmluvy o potravinové pomoci v platnost (1. leden 2013).
Otázkou možného dalšího prodloužení platnosti úmluvy z roku 1999 se bude
formálně zabývat Výbor pro potravinovou pomoc na svém zasedání v
červnu 2012. O návrhu předloženém Komisí Radě, aby jménem EU
Komisi pověřila nepodpořit prodloužení úmluvy z roku 1999,
Rada ještě nerozhodla. 3) Postup Komise tudíž Radu
žádá, aby jménem Evropské unie schválila uzavření úmluvy o potravinové
pomoci. 2012/0183 (NLE) Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření Úmluvy o potravinové pomoci
jménem Evropské unie RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na čl. 214 odst. 4 ve spojení
s čl. 218 odst. 6 písm. a) této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na souhlas Evropského parlamentu[1], vzhledem k těmto důvodům: (1) Unie je smluvní stranou
Úmluvy o potravinové pomoci z roku 1999 (dále jen „úmluva z roku 1999“), jejíž
platnost končí ke dni 1. července 2012. (2) V souladu
s rozhodnutím Rady č. XXX ze dne […][2]
byla dne […] podepsána Úmluva o potravinové pomoci, s výhradou jejího
uzavření k pozdějšímu datu. (3) V zájmu Unie je být
smluvní stranou úmluvy, neboť se tím napomůže dosažení cílů
humanitární pomoci uvedených v čl. 214 odst. 1 Smlouvy o fungování
Evropské unie. (4) Dohoda by měla být
schválena jménem Evropské unie, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Úmluva o potravinové pomoci se schvaluje
jménem Unie. Znění úmluvy se připojuje k tomuto
rozhodnutí. Článek 2 Komise rozhoduje o ročním závazku, který
se bude jménem Unie odvádět podle článku 5 úmluvy, a oznamuje tento
závazek sekretariátu výboru. Článek 3 Komise vypracovává roční zprávy a jménem
Unie se podílí na sdílení informací podle článku 6 úmluvy. Článek 4 Předseda Rady jmenuje osobu
zmocněnou uložit jménem Evropské unie schvalovací listinu, jak je
stanoveno v článku 12 úmluvy, čímž Evropská unie vyjadřuje
svůj souhlas s tím, že se cítí touto úmluvou vázána. Článek 5 Toto rozhodnutí
vstupuje v platnost dnem přijetí[3]. V Bruselu dne Za
Radu předseda/předsedkyně PŘÍLOHA ÚMLUVA O POTRAVINOVÉ POMOCI PREAMBULE Smluvní strany
úmluvy, Potvrzujíce
svůj trvalý závazek k plnění stále platných cílů Úmluvy o
potravinové pomoci z roku 1999, jejichž záměrem je
přispět k celosvětovému zajištění potravin
a zlepšení schopnosti mezinárodního společenství reagovat na
mimořádné situace a jiné potřeby rozvojových zemí týkající se
potravin, Usilujíce o zlepšení
účinnosti, účelnosti a kvality potravinové pomoci při
ochraně lidských životů a zmírňování utrpení
nejzranitelnějších skupin obyvatel zejména v mimořádných situacích
prostřednictvím mezinárodní spolupráce a koordinace především mezi
smluvními a zúčastněnými stranami, Uznávajíce zvláštnost potřeb zranitelných skupin obyvatel týkajících se
potravin a výživy, Potvrzujíce primární odpovědnost států za vnitrostátní zabezpečení
potravin, a tím za postupné uplatňování práva na přiměřenou
výživu stanoveného v dobrovolných zásadách Organizace OSN pro výživu a
zemědělství (FAO) na podporu postupného uplatňování práva na
přiměřenou výživu v souvislosti s vnitrostátním
zabezpečením potravin, které Rada FAO přijala v listopadu
2004, Povzbuzujíce vlády zemí trpících nedostatkem potravin, aby vypracovaly a
realizovaly vlastní strategie reakce na původní příčiny
nedostatku potravin založené na dlouhodobých opatřeních a zajistily
řádné propojení mezi opatřeními zaměřenými na pomoc, obnovu
a rozvoj, Odkazujíce na mezinárodní humanitární právo a základní humanitární zásady
lidskosti, nestrannosti, neutrality a nezávislosti, Odkazujíce na zásady a osvědčené postupy řádného humanitárního
dárcovství schválené dne 17. června 2003 ve Stockholmu, Uznávajíce vlastní politiku smluvních stran v oblasti poskytování
potravinové pomoci za mimořádných i normálních podmínek, Se
zřetelem k akčnímu plánu Světového
potravinového summitu přijatému v Římě v roce
1996, jakož i k pěti římskými zásadám pro udržitelné globální
zabezpečení potravinami stanoveným v Deklaraci pro světové
zabezpečení potravinami z roku 2009, zejména k závazku
dosáhnout zabezpečení potravinami ve všech zemích a k trvalému úsilí
o snižování chudoby a vymycování hladu, které byly znovu potvrzeny Valným
shromážděním Organizace spojených národů v Deklaraci
tisíciletí OSN, S ohledem na závazky, které dárcovské a přijímající země přijaly,
aby uplatňováním zásad Pařížské deklarace o účinnosti pomoci
přijaté Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD)
v roce 2005 zlepšily účinnost rozvojové pomoci, Rozhodnuty jednat v souladu se závazky
Světové obchodní organizace (WTO), zejména se všemi pravidly WTO pro
potravinovou pomoc, spolu
uzavřely tuto úmluvu: Článek 1 Cíle Cíle této úmluvy
spočívají v záchraně lidských životů, odstraňování hladu,
lepším zabezpečení potravinami a ve zlepšení úrovně výživy
nejzranitelnějších skupin obyvatel, a to: (a)
řešením potřeb nejzranitelnějších
skupin obyvatel týkajících se potravin a výživy na základě závazků
přijatých smluvními stranami, že poskytnou potravinovou pomoc, jež povede
ke zlepšení dostupnosti vyhovujících, bezpečných a výživných potravin
a jejich konzumace; (b)
zajištěním toho, že potravinová pomoc bude
nejzranitelnějším skupinám obyvatel poskytována vhodným, účinným a
účelným způsobem a včas a bude založena na skutečných
potřebách a společných zásadách; a dále (c)
usnadňováním sdílení informací, spolupráce a
koordinace a vytvářením prostoru pro diskuzi v zájmu účinného,
účelného a soudržného využívání zdrojů, jimiž smluvní strany reagují
na potřeby. Článek 2 Zásady potravinové pomoci Při
poskytování a rozdělování potravinové pomoci nejzranitelnějším
skupinám obyvatel by smluvní strany měly vždy dodržovat tyto zásady: (a)
Obecné zásady potravinové pomoci: i) potravinovou pomoc poskytovat, pouze
pokud je tím nejúčinnějším a nejvhodnějším prostředkem, jak
vyřešit potřeby nejzranitelnějších skupin obyvatel týkající se
potravin nebo výživy; ii) při poskytování potravinové pomoci
mít na zřeteli dlouhodobé cíle ozdravení a rozvoje přijímajících zemí
a kdykoli je to vhodné podpořit dosahování širšího cíle spočívajícího
v zabezpečení potravin; iii) poskytovat potravinovou pomoc
způsobem, který chrání zdroje obživy a posiluje soběstačnost a
odolnost zranitelných skupin obyvatel a místních společenství a pomáhá jim
při předcházení krizím spočívajícím v nedostatku potravin,
jakož i při jejich zmírňování a přípravě či reakci na
ně; iv) poskytovat potravinovou pomoc
způsobem, který nevede k závislosti a minimalizuje přímé i
nepřímé negativní dopady na příjemce a další zúčastněné; v) poskytovat potravinovou pomoc
způsobem, který u výroby, trhů, tržní infrastruktury, obchodu či
cen základních potravin nevede na místní úrovni k negativním dopadům
na zranitelné skupiny obyvatel; vi) potravinovou pomoc poskytovat pokud
možno zcela ve formě daru; (b)
Zásady účinné potravinové pomoci: i) v zájmu zvyšování dostupných
prostředků na potravinovou pomoc pro zranitelné skupiny obyvatel a
jejich účinného využití co nejvíce minimalizovat související náklady; ii) aktivním způsobem usilovat o
spolupráci, koordinaci a sdílení informací s cílem zlepšit účinnost a
účelnost programů potravinové pomoci a soudržnost mezi potravinovou
pomocí a s ní spojenými nástroji a oblastmi politiky; iii) kdykoli je to možné a vhodné, nakupovat
potraviny a jiné položky potravinové pomoci na místní či regionální
úrovni; iv) pokud možno a pokud to
odůvodňují potřeby, navýšit poskytování nevázané potravinové
pomoci formou hotovosti; v) potravinovou pomoc poskytovat formou
peněz pouze na základě zjištěné potřeby a pokud by to vedlo
k lepšímu zajišťování potravin pro zranitelné skupiny obyvatel; tuto
peněžní formu pomoci opírat o transparentní a objektivní tržní analýzu a zabraňovat
obchodnímu vytěsnění; vi) zajistit, aby smluvní strany nepoužívaly
potravinovou pomoc v zájmu vlastních cílů podpory rozvoje trhu; vii) zabránit v co největší
míře zpětnému vývozu potravinové pomoci s výjimkou
předcházení mimořádné situaci či reakce na ni; potravinovou
pomoc zpětně vyvážet pouze takovým způsobem, který by zabránil
obchodnímu vytěsnění; viii) kde je to vhodné respektovat, že
příslušné orgány či zúčastněné strany mají přednostní
úlohu a odpovědnost při organizaci, koordinaci a realizaci operací
potravinové pomoci; (c)
Zásady poskytování potravinové pomoci: i) poskytovat cílenou potravinovou pomoc na
základě potřeb nejzranitelnějších skupin obyvatel týkajících se
potravin a výživy; ii) zapojit příjemce a
případně i další zúčastněné strany do hodnocení jejich
potřeb a do plánování, provádění, sledování a hodnocení potravinové
pomoci; iii) poskytovat takovou potravinovou pomoc,
která splňuje normy bezpečnosti a kvality a respektuje kulturní a
místní stravovací zvyklosti a potřeby výživy příjemců; iv) respektovat důstojnost
příjemců potravinové pomoci; (d)
Zásady odpovědné potravinové pomoci: i) přijmout zvláštní a vhodná
opatření vedoucí k větší odpovědnosti a transparentnosti
politických opatření, programů a operací v oblasti potravinové
pomoci; ii) pravidelně a transparentním
způsobem provádět sledování, vyhodnocování a podávání zpráv
ohledně výsledků a vlivu opatření spojených s poskytováním
potravinové pomoci za účelem dalšího rozvíjení osvědčených
postupů a maximalizace jejich účinnosti. Článek 3 Vztah k dohodám WTO Žádným ustanovením
této úmluvy nejsou dotčeny žádné ze stávajících či budoucích
závazků WTO, které by se vztahovaly na vztahy mezi smluvními stranami této
úmluvy. V případě rozporu mezi
těmito závazky a touto úmluvou, platí závazky WTO.
Žádným ustanovením této úmluvy nejsou dotčena případná
stanoviska, jež by smluvní strany zaujaly během vyjednávání v rámci
WTO. Článek 4 Způsobilá země, způsobilé zranitelné skupiny obyvatel,
způsobilé produkty, způsobilá opatření a související náklady 1. „Způsobilá země“
označuje kteroukoliv zemi na seznamu příjemců oficiální rozvojové
pomoci, který vypracoval Výbor OECD pro rozvojovou pomoc, a každou další zemi
uvedenou v jednacím a prováděcím řádu. 2. „Způsobilé zranitelné
skupiny obyvatel“ označují zranitelné skupiny obyvatel v kterékoliv
ze způsobilých zemí. 3. „Způsobilé produkty“
označují produkty pro lidskou spotřebu, které jsou v souladu
s příslušnou vnitrostátní politikou a příslušnými právními
předpisy země, v níž potravinová pomoc probíhá (mimo jiné
s vhodnými a uplatnitelnými mezinárodními standardy bezpečnosti a kvality
potravin), a také označují produkty, které přispívají
k uspokojení potravinových potřeb a ochraně zdrojů obživy
v mimořádných situacích a v situacích rychlé obnovy. Seznam
způsobilých produktů je obsažen v jednacím a prováděcím
řádu. 4. Způsobilá opatření
k tomu, aby smluvní strana splnila svůj minimální roční závazek
podle článku 5, jsou v souladu s článkem 1 a patří
k nim minimálně tyto činnosti: (a)
poskytování a distribuce způsobilých
produktů; (b)
poskytování hotovosti či kuponů; a (c)
nutriční intervence. Tato způsobilá opatření jsou blíže
rozvedena v jednacím a prováděcím řádu. 5. Související náklady způsobilé k tomu, aby smluvní strana
splnila svůj minimální roční závazek podle článku 5, jsou
v souladu s článkem 1 a omezují se na náklady přímo spojené
s prováděním způsobilých opatření, jak je blíže rozvedeno
v jednacím a prováděcím řádu. Článek 5 Závazek 1. V zájmu plnění
cílů této úmluvy souhlasí každá smluvní strana s tím, že přijme
každoroční závazek k poskytnutí potravinové pomoci, který je
v souladu s jejími zákony a právními předpisy. Závazek každé ze
smluvních stran se označuje jako „minimální roční závazek“. 2. Minimální roční závazek
se udává buď ve formě hodnoty nebo ve formě kvantity, jak je
blíže rozvedeno v jednacím a prováděcím řádu. Smluvní strana má
v případě svého závazku možnost volit mezi minimální hodnotou
nebo minimální kvantitou, anebo kombinací obou. 3. Minimální roční závazky ve formě hodnoty lze
vyjádřit měnou, kterou si smluvní strana zvolí. Minimální roční
závazky ve formě kvantity lze vyjádřit v tunách obilovin či
jiných měrných jednotkách uvedených v rámci jednacího a
prováděcího řádu. 4. Každá smluvní strana oznámí
co nejdříve svůj minimální roční závazek sekretariátu,
nejpozději však šest měsíců po vstupu této úmluvy v platnost
či do tří měsíců po svém přistoupení k této
úmluvě. 5. V následujících letech
oznámí každá smluvní strana sekretariátu jakoukoli změnu svého minimálního
ročního závazku nejpozději 15. prosince roku před provedením
této změny. 6. Sekretariát oznámí co nejdříve
nový minimální roční závazek všem smluvním stranám, nejpozději však
1. ledna každého roku. 7. Příspěvky na
splnění minimálních ročních závazků by měly pokud možno
probíhat zcela ve formě daru. Pokud jde o potravinovou pomoc
počítanou jako závazek jednotlivé smluvní strany, poskytne se
minimálně 80 % z ní způsobilým zemím a způsobilým
zranitelným skupinám obyvatel zcela ve formě daru, jak je blíže rozvedeno
v jednacím a prováděcím řádu. V rámci svých možností
usilují smluvní strany o postupné navýšení tohoto podílu. Příspěvky,
které neproběhly zcela ve formě daru, by každá smluvní strana
měla vyúčtovat ve výroční zprávě. 8. Smluvní strany se zavazují
provádět veškerou potravinovou pomoc v rámci této úmluvy takovým
způsobem, který by zabraňoval škodlivému vlivu na běžné
způsoby výroby a mezinárodního obchodu. 9. Smluvní strany zajistí, aby
poskytování potravinové pomoci nebylo přímo či nepřímo,
formálně či neformálně, explicitně či implicitně
vázáno na komerční vývoz zemědělských produktů či jiného
zboží a služeb do zemí přijímajících pomoc. 10. V zájmu splnění
minimálního ročního závazku (udaného buď ve formě hodnoty nebo
kvantity) poskytne smluvní strana příspěvky v souladu
s touto úmluvou a sestávající z prostředků na financování
způsobilých produktů a opatření a souvisejících nákladů,
jak je stanoveno v článku 4 a blíže rozvedeno v jednacím a
prováděcím řádu. 11. Příspěvky poskytnuté
za účelem splnění minimálního ročního závazku lze v rámci
této úmluvy směřovat pouze ve prospěch způsobilých zemí či
způsobilých zranitelných skupin obyvatel, jak je stanoveno
v článku 4 a blíže rozvedeno v jednacím a prováděcím
řádu. 12. Příspěvky smluvních
stran lze poskytovat bilaterálně prostřednictvím mezivládních či
jiných mezinárodních organizací a dalších partnerů v oblasti
potravinové pomoci, ne však prostřednictvím druhých smluvních stran. 13. Každá ze smluvních stran
vynaloží veškeré úsilí na splnění svého minimálního ročního závazku.
Pokud ho v určitém roce splnit nemůže, popíše ve výroční
zprávě okolnosti, jež způsobily jeho nesplnění. Výše
nesplněného závazku se připíše k minimálnímu ročnímu
závazku smluvní strany na příští rok, pokud výbor zřízený podle
článku 7 nestanoví jinak, či pokud tomu nebrání mimořádné
okolnosti. 14. Pokud příspěvek
smluvní strany překročí její minimální roční závazek, lze tento
rozdíl (ne však více než pět procent jejího minimálního ročního
závazku) započítat jako součást příspěvku smluvní strany
pro příští rok. Článek 6 Výroční zpráva a sdílení informací 1. Do devadesáti dnů po skončení
kalendářního roku předloží každá smluvní strana sekretariátu
výroční zprávu v souladu s jednacím a prováděcím
řádem, v níž podrobným způsobem popíše, jak se jí podařilo
splnit svůj minimální roční závazek přijatý na základě této
úmluvy. 2. Součástí této
výroční zprávy je popisná část, která může obsahovat informace o
tom, jakým způsobem smluvní strana přispěla prostřednictvím
svých politik, programů a operací v oblasti potravinové pomoci
k plnění cílů a zásad této úmluvy. 3. Smluvní strany by si měly
neustále vyměňovat informace o svých politikách a programech
v oblasti potravinové pomoci, jakož i o výsledcích hodnocení těchto
politik a programů. Článek 7 Výbor pro potravinovou pomoc 1. Tímto se zřizuje Výbor
pro potravinovou pomoc (dále jen „výbor“) složený ze všech smluvních stran této
úmluvy. 2. Výbor činí rozhodnutí na
svých formálních zasedáních a vykonává své funkce, jež vyplývají
z ustanovení této úmluvy, v souladu se zásadami a cíli této úmluvy. 3. Výbor přijme svůj
jednací řád; v zájmu řádného provádění ustanovení této
úmluvy může přijmout také pravidla, kterými dále rozvede její
ustanovení. Dokument FAC (11/12)1 Výboru pro potravinovou pomoc Úmluvy o
potravinové pomoci z roku 1999 ze dne 25. dubna 2012 slouží coby
původní jednací a prováděcí řád této úmluvy. Výbor může
následně rozhodnout o změně tohoto řádu. 4. Výbor činí svá
rozhodnutí na základě konsensu, tj. žádná ze smluvních stran formálně
nerozporuje navržené rozhodnutí výboru ohledně záležitosti projednávané na
formálním zasedání. Formálně rozporovat rozhodnutí lze buď během
formálního zasedání, nebo do třiceti dnů po rozeslání zápisu
z formálního zasedání, v němž je navržené rozhodnutí obsaženo. 5. Sekretariát připraví za
každý rok souhrnnou zprávu a předloží ji výboru a ten ji v souladu
s jednacím a prováděcím řádem přepracuje, přijme a
zveřejní. 6. Výbor by měl
zajišťovat prostor pro diskuzi mezi smluvními stranami, pokud jde o
záležitosti týkající se potravinové pomoci, jako je potřeba mobilizace
vhodných a včasných závazků v oblasti zdrojů s cílem
řešit potřeby týkající se potravin a výživy především ve
zvláštních krizových a mimořádných situacích. Měl by usnadňovat
šíření informací a jejich sdílení s ostatními zúčastněnými
stranami, jakož i informace s těmito stranami konzultovat a od nich
přijímat, tak aby to sloužilo podpoře jednání ve výboru. 7. Každá smluvní strana
určí svého zástupce, který bude od sekretariátu dostávat oznámení a jiná
sdělení. Článek 8 Předseda a místopředseda výboru 1. Na posledním formálním
zasedání v roce rozhodne výbor o svém předsedovi a
místopředsedovi pro rok následující. 2. Předseda má tyto
povinnosti: (a)
schvalovat návrh programu pro každé formální
zasedání či neformální setkání; (b)
předsedat formálním zasedáním či
neformálním setkáním; (c)
zahajovat a uzavírat každé formální zasedání
či neformální setkání; (d)
na začátku každého formálního zasedání či
neformálního setkání předkládat výboru k přijetí návrh programu; (e)
řídit jednání a zajistit dodržování
postupů uvedených v jednacím a prováděcím řádu; (f)
udělovat slovo smluvním stranám; (g)
rozhodovat o jednacím pořádku v souladu
s příslušným jednacím a prováděcím řádem a (h)
klást otázky a vyhlašovat rozhodnutí. 3. Pokud se předseda
neúčastní celého či části formálního zasedání nebo neformálního
setkání či je dočasně indisponován vykonávat úřad
předsedy, převezme jeho funkce místopředseda.
V nepřítomnosti předsedy i místopředsedy jmenuje výbor
dočasného předsedu. 4. Pokud z nějakého
důvodu předseda nemůže vykonávat svůj úřad, nastoupí
na jeho místo až do konce roku místopředseda. Článek 9 Formální zasedání a neformální setkání 1. Výbor se schází na formálním
zasedání a neformálním setkání v souladu s jednacím a prováděcím
řádem. 2. Výbor svolá minimálně
jedno formální zasedání ročně. 3. Na žádost předsedy
či alespoň tří smluvních stran svolá výbor další formální
zasedání či neformální setkání. 4. V souladu
s jednacím a prováděcím řádem může výbor pozvat
k účasti na formálních zasedáních či neformálních jednáních
pozorovatele a důležité zúčastněné strany, které si přejí
projednat záležitosti související s konkrétní potravinovou pomocí. 5. Výbor se schází na místě
určeném v souladu s jednacím a prováděcím řádem. 6. Tvorba programu formálních
zasedání a neformálních setkání probíhá v souladu s jednacím a
prováděcím řádem. 7. Zápis z formálního
zasedání obsahující navržená rozhodnutí výboru bude rozeslán do třiceti
dnů po jeho konání. Článek 10 Sekretariát 1. Výbor jmenuje sekretariát a
využívá jeho služeb v souladu s jednacím a prováděcím
řádem. Výbor požádá Mezinárodní radu pro obiloviny (IGC), aby její
sekretariát fungoval ze začátku coby sekretariát výboru. 2. Sekretariát vykonává
povinnosti, které mu byly uloženy v této úmluvě a v jednacím a
prováděcím řádu, veškeré administrativní úkoly včetně
vytváření a distribuce dokumentů a zpráv, jakož i další funkce, jež
mu byly uloženy výborem. Článek 11 Řešení sporů Výbor usiluje o
vyřešení veškerých sporů mezi smluvními stranami, které by se týkaly
výkladu či provádění této úmluvy nebo jednacího a prováděcího
řádu, včetně každého tvrzení o nesplnění závazků
uložených touto úmluvou. Článek 12 Podepsání a ratifikace, přijetí nebo schválení Tato úmluva je
uložena v sídle Organizace spojených národů v New Yorku od 11. června
2012 do 31. prosince 2012 a otevřena k podpisu Argentině, Austrálii,
Belgickému království, Bulharské republice, České republice, Dánskému
království, Estonské republice, Evropské unii, Finské republice, Francouzské
republice, Chorvatské republice, Irsku, Italské republice, Japonsku,
Kanadě, Kyperské republice, Litevské republice, Lotyšské republice,
Lucemburskému velkovévodství, Maďarsku, Republice Malta, Nizozemskému
království, Norskému království, Polské republice, Portugalské republice,
Rakouské republice, Rumunsku, Řecké republice, Slovenské republice,
Republice Slovinsko, Spolkové republice Německo, Spojenému království
Velké Británie a Severního Irska, Spojeným státům americkým,
Španělskému království, Švédskému království a Švýcarské konfederaci. Tato úmluva podléhá ratifikaci, přijetí nebo
schválení každou ze signatářských stran. Listiny
o ratifikaci, přijetí nebo schválení se ukládají u depozitáře. Článek 13 Přistoupení 1. Každý stát uvedený
v článku 12, který úmluvu do konce období stanoveného k jejímu
podpisu nepodepsal, a Evropská unie, pokud do konce tohoto období úmluvu
nepodepsala, mohou k úmluvě přistoupit kdykoli po uplynutí
tohoto období. Listiny o přistoupení se uloží u depozitáře. 2. Úmluva je po jejím vstupu
v platnost podle článku 15 otevřena přistoupení kteréhokoli
jiného státu, než jsou státy uvedené v článku 12, či
samostatného celního území majícího plnou autonomii ve vnějších
ekonomických vztazích, jež výbor svým rozhodnutím uzná za způsobilé.
Listiny o přistoupení se uloží u depozitáře. Článek 14 Oznámení o prozatímním provádění Každý ze států
uvedených v článku 12 či Evropská unie mající v úmyslu
ratifikovat, přijmout či schválit tuto úmluvu nebo k ní
přistoupit, nebo kterýkoli stát či kterékoli samostatné celní území
uznané rozhodnutím výboru za způsobilé k přistoupení podle
čl. 13 odst. 2, jež ještě neuložily své listiny u depozitáře,
mohou kdykoli u depozitáře uložit oznámení o prozatímním provádění
této úmluvy. Na tento stát, toto samostatné
celní území či na Evropskou unii se úmluva prozatímně vztahuje ode
dne uložení oznámení. Článek 15 Vstup v platnost 1. Tato úmluva vstupuje
v platnost dne 1. ledna 2013, uloží-li do 30. listopadu 2012 pět
signatářských stran listiny o ratifikaci, přijetí či schválení u
depozitáře. 2. Nevstoupí-li tato úmluva
v platnost podle odstavce 1, mohou signatářské strany této úmluvy,
které uložily listiny o ratifikaci, přijetí či schválení, a státy
či Evropská unie, které uložily listiny o přistoupení podle čl.
13 odst. 1, jednomyslně rozhodnout, že vstoupí v platnost mezi nimi. 3. Pro kterýkoli stát,
samostatné celní území či Evropskou unii, jež ratifikují, přijmou
či schválí úmluvu nebo k ní přistoupí poté, co vstoupila
v platnost, vstoupí tato úmluva v platnost dnem uložení jejich
listiny o ratifikaci, schválení, přijetí či přistoupení u
depozitáře. Článek
16 Hodnocení
a pozměňovací postup 1. Kdykoli po vstupu této úmluvy
v platnost může smluvní strana navrhnout posouzení jejího významu
či její změnu. Veškeré navržené změny rozešle sekretariát všem
smluvním stranám nejméně šest měsíců předem a na nejbližším
formálním zasedání výboru konaném po uplynutí oznamovacího období budou
podrobeny diskuzi. 2. Návrhy na změnu této
úmluvy se přijímají rozhodnutím výboru. Všechny pozměňovací
návrhy přijaté výborem sdělí sekretariát všem smluvním stranám a
depozitáři. Depozitář všem smluvním stranám rozešle každou
přijatou změnu. 3. Oznámení o přijetí
změny se zašle depozitáři. Přijatá změna vstupuje
v platnost pro ty smluvní strany, které toto oznámení zaslaly, devadesát
dní ode dne, kdy depozitář obdržel taková oznámení nejméně od
čtyř pětin smluvních stran této úmluvy ke dni přijetí
navržené změny výborem. Tato změna vstupuje v platnost pro
každou další smluvní stranu devadesát dní poté, co tato smluvní strana uložila
své oznámení u depozitáře. Pro uvedení v platnost konkrétní
změny může výbor rozhodnout o uplatnění jiného poměrného
počtu oznámení požadovaných za tímto účelem. Takové rozhodnutí
sdělí sekretariát všem smluvním stranám a depozitáři. Článek 17 Odstoupení a ukončení 1. Kterákoli ze smluvních stran
může od úmluvy odstoupit, a to vždy na konci roku prostřednictvím
písemného oznámení, které musí být doručeno depozitáři nejméně
devadesát dní před koncem daného roku. Tato smluvní strana není
zproštěna svého minimálního ročního závazku či svých povinností
podávat zprávu, jež na sebe v rámci této úmluvy vzala a které do konce
daného roku nesplnila, a to po dobu, kdy byla smluvní stranou. 2. Kdykoli po vstupu této úmluvy
v platnost může smluvní strana navrhnout její ukončení. Takový návrh
písemně sdělí sekretariátu a ten ho rozešle všem smluvním stranám
nejméně šest měsíců před jeho zvážením uvnitř výboru. Článek 18 Depozitář 1. Generální tajemník Spojených
národů je jmenován depozitářem této úmluvy. 2. Depozitář přijímá
oznámení o každém podpisu, ratifikaci, přijetí, schválení, oznámení o
prozatímním provádění této úmluvy a přistoupení k ní a o každém
z těchto oznámení informuje všechny smluvní a signatářské strany. Článek 19 Závazná znění Prvopisy této
úmluvy, jejíž znění v jazyce anglickém a francouzském mají stejnou
platnost, jsou uloženy u generálního tajemníka Organizace spojených
národů. NA DŮKAZ
ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k této
úmluvě své podpisy. V Londýně
dne dvacátého pátého dubna dva tisíce dvanáct. LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu 1.2. Příslušné
oblasti politik podle členění ABM/ABB 1.3. Povaha
návrhu/podnětu 1.4. Cíle
1.5. Odůvodnění
návrhu/podnětu 1.6. Doba
trvání akce a finanční dopad 1.7. Předpokládaný
způsob řízení 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla
pro sledování a podávání zpráv 2.2. Systém
řízení a kontroly 2.3. Opatření
k zamezení podvodů a nesrovnalostí 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy
víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie 3.2. Odhadovaný
dopad na výdaje 3.2.1. Odhadovaný souhrnný
dopad na výdaje 3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky 3.2.3. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy 3.2.4. Soulad se stávajícím
víceletým finančním rámcem 3.2.5. Příspěvky
třetích stran 3.3. Odhadovaný dopad na
příjmy LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ ÚVODNÍ POZNÁMKY Při
vyjednávání Úmluvy o potravinové pomoci z roku 1999 byla EU hlavní hnací
silou těchto jednání. Tyto snahy byly vynaloženy v souladu s politikou
humanitární potravinové pomoci EU, která podporuje vytváření co
nejúčinnějšího a nejúčelnějšího souboru nástrojů pro
reakci na konkrétní krize. Nová
úmluva odráží moderní přístup k potravinové pomoci a má na
zřeteli humanitární oblast, přičemž klade důraz na
krátkodobá opatření v délce maximálně jednoho roku. Usiluje o
zlepšení účinnosti postupů při poskytování potravinové pomoci a
počítá se způsobilostí širší škály nástrojů potravinové pomoci
(včetně poskytování hotovosti a kuponů). Úmluva podporuje
poskytování potravinové pomoci striktně orientované na potřeby, které
by vycházelo z objektivně zjištěných potřeb a bylo citlivé
k místním zvláštnostem. Dále podporuje dodržování humanitárních zásad,
nakupování potravin na místní a regionální úrovni a ve svých ustanoveních
odráží problémy spojené s výživou v souvislosti s potravinovou
pomocí. Jejím cílem je také podpora partnerských vztahů se
zúčastněnými stranami, k čemuž patří mimo jiné vhodné
nástroje pro sledování a vyhodnocování, a podporuje sdílení
osvědčených postupů. Nová úmluva o
potravinové pomoci bude otevřená k podpisu a ratifikaci EU,
členským státům EU a třetím zemím, jež na sebe vezmou
závazky vycházející z jejich vlastních rozpočtů. Po ratifikaci
úmluvy se dotyčný stává smluvní stranou s povinností oznamovat
sekretariátu svůj minimální roční závazek potravinové pomoci
vyjádřený ve formě hmotnosti a/nebo hodnoty. Minimální
roční závazek je pohyblivý a lze jej změnit prostřednictvím
oznámení zaslaného sekretariátu. Pokud jde o
rozpočet EU, počítá se u minimálního ročního závazku Evropské
unie se střízlivým přístupem, tj. částkou ve výši 200
milionů EUR odpovídající zhruba 80 % průměru
z rozpočtové linie humanitární potravinové pomoci za posledních deset
let. Vzhledem k humanitárnímu zaměření úmluvy se následné
podávání zpráv týká krátkodobých opatření potravinové pomoci, jež jsou
podporována EU a způsobilá v rámci úmluvy. Ve skutečnosti
se plnění minimálního ročního závazku a následné podávání zpráv týká
především opatření humanitární potravinové pomoci. Pouze velmi
specifické prvky operací za účelem zajišťování potravin lze
výjimečně považovat za způsobilé v rámci úmluvy, což ale
bude třeba vyhodnocovat případ od případu. Každý rok má každá
smluvní strana povinnost následně podat zprávu o plnění
svého minimálního ročního závazku a o opatřeních potravinové pomoci,
která podnikla či podpořila. Ze zpráv jednotlivých
smluvních stran vypracuje sekretariát zřízený v rámci úmluvy zprávu,
kterou následně zveřejní. EU podá zprávu o plnění
minimálních ročních závazků EU a členské státy EU podají podobné
zprávy o plnění svého závazku. 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1. Název návrhu/podnětu Návrh
Komise rozhodnutí Rady o podepsání a uzavření Úmluvy o potravinové pomoci 1.2. Příslušné oblasti politik
podle členění ABM/ABB[4] Humanitární
pomoc – potravinová pomoc 1.3. Povaha návrhu/podnětu
¨ Návrh/podnět
se týká nové akce ¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[5] ¨ Návrh/podnět se
týká prodloužení stávající akce ¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci 1.4. Cíle 1.4.1. Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem (a)
Silný hlas EU v okolním světě. Návrh
je v souladu se zastřešujícím cílem, kterým je „silný hlas EU
v okolním světě“ a jímž se řídí roční pracovní program
Komise v roce 2012. 1.4.2. Specifické cíle a
příslušné aktivity ABM/ABB Specifický cíl č. Příslušné aktivity ABM/ABB 1.4.3. Očekávané výsledky a
dopady Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny. V souladu
s politikou humanitární potravinové pomoci EU vede nová Úmluva o
potravinové pomoci k většímu využívání inovativních nástrojů
potravinové pomoci a vyšší účinnosti postupů při poskytování
potravinové pomoci opírajících se o objektivně zjištěné potřeby.
Nová úmluva je citlivá k místním zvláštnostem, pracuje s vhodnými
nástroji pro sledování a vyhodnocování a podporuje sdílení
osvědčených postupů v rámci Úmluvy o potravinové pomoci. „Předvídatelnost“
potravinové pomoci spočívá zejména v tom, že se dárci, kteří se
stali smluvními stranami úmluvy, zavazují k určité výši roční
potravinové pomoci. Plnění tohoto jejich závazku bude také dokládat
každoročně zveřejňovaná zpráva. 1.4.4. Ukazatele výsledků a
dopadů Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat. Dárci,
kteří se stali smluvními stranami úmluvy, se zavazují k určité
výši roční potravinové pomoci; plnění tohoto jejich závazku bude
dokládat každoročně zveřejňovaná zpráva (i když se
v případě neplnění neplánují žádné postihy). 1.5. Odůvodnění
návrhu/podnětu 1.5.1. Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Zajistit,
aby se v zájmu reakce na potřeby těch nejzranitelnějších skupin
obyvatel týkající se potravin a výživy a při dodržování základních
principů, jakož i v souladu se závazky WTO prováděla co
nejúčinnější a nejúčelnější potravinová pomoc, a/nebo aby
taková pomoc našla podporu u hlavních dárců. 1.5.2. Přidaná hodnota ze
zapojení EU –
EU, která je jedním z hlavních poskytovatelů humanitární potravinové
pomoci, se spolu s členskými státy EU zasadila za opětovné
vyjednání Úmluvy o potravinové pomoci z roku 1999 a byla hlavní hnací
silou procesu vedoucímu k moderní Úmluvě o potravinové pomoci jak na
unijní, tak na mezinárodní úrovni v souladu s postupem stanoveným
v článku 218 SFEU, –
úmluva o potravinové pomoci je nástrojem, který EU v souladu
s čl. 214 odst. 4 SFEU umožňuje prosazovat na mezinárodní úrovni
cíle její politiky humanitární pomoci v souladu s čl. 214 odst.
1 SFEU, –
zapojení EU přispívá k vytváření větší soudržnosti mezi
opatřeními EU a členských států v oblasti potravinové pomoci, –
jednání na mezinárodní úrovni uskutečňované pod záštitou Úmluvy o
potravinové pomoci umožňuje větší transparentnost a
předvídatelnost opatření spojených s potravinovou pomocí, –
v reakci na potřeby při nedostatku potravin a výživy
podpořila EU odklon od přístupu, jenž se orientoval pouze na
produkty, k pestřejšímu přístupu využívajícímu širší a
vhodnější škálu nástrojů reakce, –
opatření EU na mezinárodní úrovni přijatá v rámci Úmluvy o
potravinové pomoci a prováděná spolu s dalšími velkými mezinárodními
dárci přispějí k zapojení dalších dárců do podpory
moderního přístupu k potravinové pomoci. 1.5.3. Závěry vyvozené z
podobných zkušeností v minulosti Zkušenost
GŘ ECHO se zapojením EU do mezinárodních úmluv a fór o záležitostech
spojených s potravinovou pomocí (zejména s Úmluvou o potravinové
pomoci z roku 1999, kterou EU podepsala) vedla k následujícím
poučením, jejichž příspěvkem bylo, že se EU zasadila za
vytvoření modernějšího mezinárodního nástroje na podporu politiky
potravinové pomoci: jednak se prokázalo, že jasný důraz na co
nejúčinnější a nejúčelnější pokrytí potřeb
příjemců je naprosto stěžejní (v protikladu ke
zdůrazňování dárcovství v minulosti, což vedlo k nadměrným
dodávkám potravin), a poté bylo nezbytné dopřát všem zúčastněným
stranám čas k přizpůsobení stávajících nástrojů novým
potřebám a pokusit se na ně reagovat modernějším politickým
přístupem. 1.5.4. Provázanost a možná synergie s
dalšími relevantními nástroji Obchod
a zemědělství. Nová úmluva bude slučitelná s WTO a
podpoří osvědčené postupy usilující o minimalizaci rušivých
či škodlivých vlivů na místní obyvatele, trhy a širší
společnost. Jako
prozatímní sekretariát úmluvy bude fungovat Mezinárodní rada pro obiloviny,
která je ustavena a financována v rámci Úmluvy o obchodu
s obilovinami, za jejíž řízení je zodpovědná Evropská komise
(GŘ AGRI). Nakolik
to bude vhodné a proveditelné, budou se hledat synergie s tematickým programem
zajišťování potravin v rámci finančního nástroje pro rozvojovou
spolupráci (DCI) s cílem podpořit dlouhodobá řešení
v oblasti zajišťování potravin a výživy. 1.6. Doba trvání akce a
finanční dopad ¨ Časově omezený návrh/podnět –
¨ Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR –
¨ Finanční dopad od RRRR do RRRR ¨ Časově neomezený návrh/podnět –
Vstup v platnost s počátečním
obdobím od 1. ledna 2013 za předpokladu, že do 30. listopadu 2012 úmluvu
ratifikuje pět smluvních stran, –
poté plné fungování. 1.7. Předpokládaný
způsob řízení[6] ¨ Přímé centralizované řízení Komisí ¨ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny: –
¨ výkonným agenturám –
¨ subjektům zřízeným Společenstvími[7] –
¨ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby –
¨ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení ¨ Sdílené řízení
s členskými státy ¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi ¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (organizace OSN a Mezinárodní výbor
Červeného kříže a IFRC) Poznámky Úmluva
počítá s ustavením Výboru pro potravinovou pomoc složeného ze
smluvních stran úmluvy, který by úmluvu spravoval a fungoval jako hlavní fórum
pro diskuze a výměnu informací mezi smluvními stranami úmluvy. Operace Komise
(GŘ ECHO) podléhají řízení v rámci mechanismus čistého rozvoje
(CDM), když jejich provádění zajišťují nevládní organizace, nebo
společnému řízení, když jejich provádění spočívá na
organizacích OSN či Mezinárodním výboru Červeného kříže a IFRC. 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a
podávání zpráv Upřesněte
četnost a podmínky. V článku
6 úmluvy se stanoví povinnost podávat výroční zprávu. Zvláštní požadavky
týkající se podávání zpráv jsou podrobně popsány v jednacím řádu
(pravidla 9 a 10), jenž bude přijat na prvním zasedání Výboru pro
potravinovou pomoc. 2.2. Systém řízení a kontroly
2.2.1. Zjištěná rizika Nebyla
zjištěna žádná zvláštní rizika. Úmluva o potravinové pomoci nevede
k žádné činnosti, která by s sebou nesla dodatečná rizika,
než jsou ta, jež byla zjištěna při každoroční operaci
prováděné pro celé GŘ ECHO. 2.2.2. Předpokládané metody
kontroly V důsledku
uzavření Úmluvy o potravinové pomoci nedochází k žádné
změně obecné kontrolní struktury GŘ ECHO. 2.3. Opatření k zamezení
podvodů a nesrovnalostí Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření. V důsledku
uzavření Úmluvy o potravinové pomoci nedochází k žádné
změně obecné kontrolní struktury GŘ ECHO. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého
finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie · Stávající výdajové rozpočtové linie V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek číslo [název…...….] || RP/NRP ([8]) || zemí ESVO[9] || kandidátských zemí[10] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 4 || 23.02.02 Potravinová pomoc || Rozl. || NE || NE || NE || NE · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje Nevztahuje se na
tento návrh Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek číslo [název……………………………] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení || [XX.YY.YY.YY] || || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na
výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Okruh víceletého finančního rámce: || 4 || Globální Evropa GŘ ECHO || || || Rok N[11] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || Rok N+7 || Následující roky || CELKEM Operační prostředky || || || || || || || || || || 23 02 02 || Závazky || (1) || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 Platby || (2) || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600 Platby || (2a) || || || || || || || || || || Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[12] || || || || || || || || || || nepoužije se || || (3) || || || || || || || || || || CELKEM prostředky pro GŘ ECHO || Závazky || =1+1a +3 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 Platby || =2+2a +3 || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600 Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || 1600 Platby || (5) || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || || || || CELKEM prostředky z OKRUHU 4 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || || || 1600 Platby || =5+ 6 || 130 || 160 || 180 || 200 || 200 || 200 || 200 || 200 || 130 || 1600 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů: Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || || || || || || || || Platby || (5) || || || || || || || || Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || || || || || || || || CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || || || || || || || || Platby || =5+ 6 || || || || || || || || Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || Správní výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || Rok N+7 || CELKEM GŘ: ECHO || Lidské zdroje || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,48 Ostatní správní výdaje || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,016 GŘ ECHO CELKEM || Prostředky || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 0,03 || 0,03 || 0,03 || 0,03 || 0,033 || 0,033 || 0.033 || 0,033 || 0,264 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok N[13] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || Další roky || CELKEM CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || || 1600,264 Platby || 130,033 || 160,033 || 180,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 200,033 || 130,033 || 1600,264 3.2.2. Odhadovaný dopad na
operační prostředky –
¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
prostředků –
x Návrh/podnět vyžaduje využití
operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || Rok N+7 || CELKEM || VÝSTUPY || Druh výstupu[14] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Celkem náklady SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[15]… || || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || || SPECIFICKÝ CÍL Č. 2… || || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Mezisoučet za specifický cíl č. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || NÁKLADY CELKEM || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 200 || || 1600 || 3.2.3. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy 3.2.3.1. Shrnutí –
Návrh/podnět nevyžaduje využití správních
prostředků –
x Návrh/podnět vyžaduje využití správních
prostředků, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || Rok N[16] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || Rok N+7 || CELKEM OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || || Lidské zdroje || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,248 Ostatní správní výdaje || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,016 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 Mimo OKRUH 5[17] víceletého finančního rámce || || || || || || || || || Lidské zdroje || || || || || || || || || Ostatní výdaje správní povahy || || || || || || || || || Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || || CELKEM || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,033 || 0,264 3.2.3.2. Odhadované potřeby
v oblasti lidských zdrojů –
Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských
zdrojů – x Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo) || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || Rok N+7 Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || || || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || || || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || || || Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[18] XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || || || || || || || || XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || || || XX 01 04 yy[19] || – v ústředí[20] || || || || || || || || – při delegacích || || || || || || || || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || || || || || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || || || || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || || || || || || || CELKEM || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 23 je oblast politiky nebo dotčená
hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci || Připravit účast EU na zasedáních Výboru pro potravinovou pomoc a zúčastňovat se těchto zasedání. Vypracovat a rozeslat výroční zprávu o plnění minimálního ročního závazku a o podpořených opatřeních potravinové pomoci. Externí zaměstnanci || 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem –
X Návrh/podnět je v souladu se stávajícím
víceletým finančním rámcem. –
¨ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce. Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
rozpočtové linie a odpovídající částky. –
¨ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
víceletého finančního rámce[21]. Upřesněte potřebu, příslušné
okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky. 3.2.5. Příspěvky
třetích stran –
Návrh/podnět nepočítá se
spolufinancováním od třetích stran. –
Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
podle následujícího odhadu: prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa) || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || || Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || || 3.3. Odhadovaný dopad na
příjmy –
x Návrh/podnět nemá žádný finanční
dopad na příjmy. –
¨ Návrh/podnět má tento finanční dopad: – ¨ dopad na vlastní
zdroje – ¨ dopad na různé
příjmy v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[22] Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) Článek …. || || || || || || || || U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie. Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy. [1] Úř. věst. C, , s. . [2] Úř. věst L , , s. . [3] Datum vstupu úmluvy v platnost zveřejní
Generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie. [4] ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(Activity-Based Budgeting). [5] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
finančního nařízení. [6] Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [7] Uvedené v článku 185 finančního nařízení. [8] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
prostředky. [9] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu. [10] Kandidátské země a případně potenciální
kandidátské země západního Balkánu. [11] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět. [12] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
výzkum, přímý výzkum. [13] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět. [14] Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány
(např. počet financovaných studentských výměn, počet
vybudovaných kilometrů silnic atd.). [15] Popsaný v části 1.4.2. „Specifické cíle…“. [16] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět. [17] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum,
přímý výzkum. [18] SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník. [19] Dílčí strop na externí pracovníky z operačních
prostředků (bývalé linie „BA“). [20] V podstatě na strukturální fondy, Evropský
zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský
fond. [21] Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [22] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z
cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po
odečtení 25% nákladů na výběr.