EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012DC0629
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS Commission Work Programme 2013
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Pracovní program Komise na rok 2013
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Pracovní program Komise na rok 2013
/* COM/2012/0629 final */
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Pracovní program Komise na rok 2013 /* COM/2012/0629 final */
Nanejvýše
důležitým a zcela prvořadým úkolem, před kterým dnes stojí
současná generace Evropanů, je vypořádání se s hospodářskou
krizí a nalezení cesty, jež EU znovu přivede k udržitelnému
růstu. To si žádá Evropu, jež
bude schopna obstát v celosvětové hospodářské soutěži a jež bude
přetvořena tak, aby mohla využívat budoucích příležitostí. Ke splnění tohoto cíle je také
zapotřebí makroekonomické prostředí, které může navodit
skutečná hospodářská a měnová unie. Ekonomika potřebuje radikální změnu, aby se dal průchod
mnoha přednostem, které Evropě mohou pomoci vybudovat vysoce
inovační a vysoce kvalifikované hospodářství zítřka. K tomu je zapotřebí, aby se
změnilo podnikatelské prostředí na jednotném trhu a aby se plně
využíval obrovský potenciál evropských sítí a revoluce v oblasti
informačních technologií. Také je třeba, aby se rozvíjely nové
dovednosti a nabízela se nová forma pomoci, a na pracovním trhu se tak mohli
uplatnit ti, kteří jsou z něho dnes vyřazeni. Podoba této
změny přitom musí být určována potřebami a možnostmi
účinného využívání zdrojů. Úkoly, před kterými stojíme, jsou
úkoly na dlouhou dobu. Jejich řešení si žádá cílené úsilí všech
sektorů společnosti a předpokladem úspěchu je v každém
případě zapojení EU. To
je také důvod, proč předseda Barroso ve svém projevu o stavu
Unie vyzval k tomu, aby Evropa přijala novou filosofii a
vyvozovala v jejím rámci důsledky z problémů, kterým v
současné době čelíme a které zásadním způsobem mění
svět kolem nás. Růst není
možný bez reforem a problémům nelze čelit jinak než společnými
silami. V projevu o stavu Unie
zazněly ambiciózní představy o podobě EU v dlouhodobém horizontu
– o vytváření skutečné, úzce propojené hospodářské unie, jež by
vycházela z unie politické. Máme-li
prolomit přetrvávající krizi, jež Evropu, a především pak eurozónu,
stále stísňuje, je tuto vizi třeba proměnit ve skutečnost
podniknutím konkrétních kroků. V
pracovním programu na rok 2013 je vykreslena představa, jak by
v dlouhodobém výhledu mohla EU vypadat v klíčových oblastech politiky.
Program shrnuje, co dnes v Evropě chybí, a vysvětluje, jak bude
Komise tyto problémy řešit. Upřednostněním
správných iniciativ může EU přispět k růstu a
vytváření pracovních míst a může se krok za krokem přiblížit své
dlouhodobé vizi. Širokou
řadu návrhů na podporu růstu již Komise předložila a o
těchto návrzích nyní jednají spoluzákonodárci. Včasné přijetí a plné provedení těchto opatření by
vyslalo zásadní ujišťující signál občanům a investorům, a
pomohlo tak znovu oživit hospodářskou činnost a podpořit velmi
potřebnou tvorbu pracovních míst. Pokud by tato opatření byla přijata a provedena, EU by se
před volbami do Evropského parlamentu v červnu 2014
podařilo odvést rekordní množství práce. V roce 2013 bude Komise věnovat mnoho sil provádění coby
přímé cestě k výsledkům unijních opatření. V návaznosti na rozhodnutí o víceletém
finančním rámci, jež mají být přijata do konce roku 2012, se Komise
v průběhu roku 2013 zaměří na dokončení
příprav tak, aby se mohlo rychle začít s prováděním,
přičemž se využije mandátů k jednání s jednotlivými zeměmi,
aby se zajistilo, že priority podporované investicemi EU budou jasně
zacíleny na hospodářský růst a zaměstnanost. Cílené investice a moderní proreformní
rozpočet EU mohou rozhodujícím způsobem přispět
k růstu, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti. Návrhy
v rámci tohoto pracovního programu budou předloženy v
průběhu roku 2013 a v první části roku 2014
s přihlédnutím ke konci stávajícího legislativního období. V následujících oddílech jsou vyzdvižena
některá z klíčových opatření, která mají ukázat, jak bude
Komise přispívat k zaplňování mezer mezi stávající situací a
cíli EU. Podrobnější seznam
návrhů, které Komise hodlá předložit v období 2013/2014, je
uveden v příloze I.
Zpět k základům: cesta ke skutečné
hospodářské a měnové unii
Cíl Síla Evropy spočívá v propojení našich hospodářství. Vazby mezi ekonomikami členských států jsou upevňovány jednotným trhem a společnou měnou a v současné době jsou více než kdy jindy prohlubovány prostřednictvím koordinované tvorby hospodářské politiky na evropské úrovni v rámci evropského semestru. Krize však ukázala, že jednotný trh pro finanční služby může přinášet finanční stabilitu, hospodářský růst a zaměstnanost jen ve spojení s jedním silným regulačním a dozorčím orgánem na úrovni EU. Následujícím krokem musí být rozšíření hospodářské a měnové unie o plně funkční bankovní a fiskální unii. Co dnes chybí? Skutečná hospodářská a měnová unie potřebuje komplexní přístup k řešení začarovaného kruhu v podobě nadměrného zadlužení soukromého sektoru, neudržitelných státních dluhů a slabosti bankovního odvětví. Evropské unii chybí celkový rámec, který by zaplnil mezery v plně integrované politice finančních služeb pomocí jednotného mechanismu bankovního dohledu a jednotného souboru pravidel pro řízení všech finančních institucí. Zapotřebí je také dokončit a provést účinnější mechanismy navržené v zájmu prevence a nápravy neudržitelných fiskálních politik a ekonomických nerovnováh. Zásadní bude rovněž lepší koordinace daňových politik. Pokrok dosažený v rámci evropského semestru také dosud nedosáhl potenciálu, pokud jde o promítání doporučení do strukturálních reforem v EU. Přestože
ještě není úplná, naše správa ekonomických záležitostí již byla
patřičně posílena prostřednictvím strategie Evropa 2020,
prostřednictvím evropského semestru a prostřednictvím provádění
balíčku šesti právních aktů týkajících se správy ekonomických
záležitostí. Aby byla úprava správy
hospodářských záležitostí dále doplněna, je třeba
bezodkladně dosáhnout dohody o balíčku dvou legislativních aktů. V roce 2013 Komise:
zahájí
roční analýzou růstu čtvrtý evropský semestr,
bude
dále pracovat na plánu skutečné komplexní hospodářské a
měnové unie, který zveřejní do konce roku 2012,
navrhne
dodatečné právní předpisy k dalšímu posílení stability,
transparentnosti a ochrany spotřebitele ve finančním sektoru
(např. předpisy o systémových rizicích spojených
s nebankovními subjekty a stínovým bankovnictvím).
Právní
předpisy, které již byly vypracovány a o jejichž přijetí se jedná,
společně přispívají k zásadní přeměně
finančního systému EU. Dohoda o
bankovním dohledu postaví evropský finanční systém na daleko
bezpečnější základy a bude zdrojem důvěry. V roce 2013 se provede mnoho podrobných
pravidel z tohoto balíčku. Totéž
platí u politiky soudržnosti, kde budou ve středu nových vnitrostátních a
regionálních programů stát klíčové priority v podobě
strukturálních reforem a opatření na podporu růstu, jež byly vyvozeny
v rámci evropského semestru, a kde bude důraz kladen na dokončení
mandátů jednotlivých zemí, pokud jde o novou generaci strukturálních
fondů. Komise bude rovněž
bojovat proti daňovým podvodům a únikům, a to mimo jiné
prostřednictvím iniciativy zaměřené na problematiku
daňových rájů, aby bylo úsilí členských států o konsolidaci
veřejných financí doplněno o unijní rozměr.
Podpora
konkurenceschopnosti prostřednictvím jednotného trhu a průmyslové
politiky
Cíl Pro udržitelný růst a tvorbu pracovních míst je zapotřebí stabilní makroekonomické prostředí a schopnost obstát v konkurenci celosvětového hospodářství. Evropa má přednosti, díky kterým může s pomocí modernizovaného sociálně tržního hospodářství získat náskok a postavit se do čela nové průmyslové revoluce. Jednotný trh a korektní hospodářská soutěž by spolu s cíleným investováním a správným přístupem k podnikání dovolily využívat příležitostí, které skýtají inovace a nové technologie. Co dnes chybí? Jednotný trh se musí dále přizpůsobovat tak, aby podnikům a spotřebitelům v Evropě bez hranic dodal potenciál. Změny v technice nabízejí obrovské množství příležitostí, ale musí je doprovázet nové přístupy v oblastech, jako jsou normy, zadávání zakázek nebo duševní vlastnictví. Unie potřebuje dlouhodobý rámec pro energetickou politiku a politiku v oblasti klimatu, aby se investice a politika zaměřovaly na konkurenceschopnost a zabývaly se změnou klimatu. Evropě chybí dostatek inovací. Tvorbě nových trhů a investování do technologií, které změní náš způsob života, stojí v cestě řada překážek a širší problémy pramení rovněž ze způsobu, jakým je vnímáno podnikání a podnikatelský neúspěch. Evropa potřebuje rovněž správný právní rámec pro posun projektu Galileo ke komerčnímu využití. Situaci dále zhoršují potíže, na které v důsledku krize narážejí firmy, zejména malé a střední podniky, když hledají přístup k financování, a ztěžují ji také zbytečné výdaje vyplývající z administrativní zátěže. Svůj podíl na této situaci má v některých případech i zastaralá veřejná správa. Plný přínos opatření je rovněž omezován nedostatky při provádění. Akt o jednotném
trhu II nedávno v konkrétní podobě vytyčil dvanáct nových
prioritních opatření, která mají jednotnému trhu vrátit dynamiku pomocí
čtyř hlavních motorů: pomocí
sítí, mobility, digitální ekonomiky a soudržnosti[1]. V návaznosti na své sdělení
o nové průmyslové politice[2]
z roku 2012 Komise přehodnotí jednotný trh pro výrobky, na němž
se uskutečňuje 75 % obchodu probíhajícího v rámci Unie. Tyto kroky navazují na prioritní opatření
v rámci první fáze Aktu o jednotném trhu[3],
která musí být nyní rychle odsouhlasena. Komise bude v roce 2013 se spoluzákonodárci usilovně pracovat
na tom, aby byly tyto návrhy naplněny a aby byly zcela a účinně
prováděny. Mezi klíčové
návrhy budou patřit:
iniciativy, které
pomocí jednotného přiznání sjednotí pravidla a sníží náklady spojené
s dodržováním předpisů o DPH,
legislativní
návrh na povinnou elektronickou fakturaci u veřejných zakázek, který
má zjednodušit komunikaci mezi podniky a státem, snížit náklady a
posloužit jako zkušební projekt pro možné využití v dalších
odvětvích,
iniciativy k
aktualizaci a zjednodušení pravidel pro pohyb výrobků po jednotném
trhu, ke zjištění mezer, jež volnému pohybu stále brání, a
zintenzivnění práce na normách, certifikaci a označování,
v rámci programu
Horizont 2020 vzniknou v roce 2013 návrhy na navázání a rozvíjení
řady významných partnerství soukromého a veřejného sektoru, aby
byly spojeny síly soukromého a veřejného sektoru s rozpočtem EU
a společně se tak hledal jednotný přístup ke klíčovým
strategickým oblastem, jako jsou léčiva, uspořádání letového
provozu a nanotechnologie. Tímto způsobem lze získat nové investice v
přibližné výši 9–10 miliard EUR,
iniciativa
v oblasti energetických technologií a inovací v zájmu
zajištění udržitelného, bezpečného a konkurenceschopného
energetického systému,
návrhy řady
důležitých reforem k modernizaci státní podpory,
modernizace
našeho přístupu k právům duševního vlastnictví, aby byla
v digitálním světě zajištěna jeho účinnost a
praktičnost z hlediska uživatelů.
Hlavní oblastí
z hlediska konkurenceschopnosti je energetická účinnost. Komise bude s členskými státy
intenzivněji spolupracovat na provádění směrnice o energetické
účinnosti a právních předpisů o energetickém štítkování a
ekodesignu. Klíčovou pákou
z hlediska konkurenceschopnosti bude rovněž provedení strategie pro
klíčové základní technologie. Komise
bude intenzivněji pracovat na tom, aby malým a středním podnikům
pomohla čelit problémům s financováním a aby byl proveden
akční plán pro podnikání. Jakmile
v roce 2014 začne nové období financování, bude možné využívat podporu z
Evropského fondu pro regionální rozvoj a z programu COSME[4]. Nové programování z Evropského sociálního fondu se pak bude
zaměřovat zvláště na zajišťování dovedností, jež jsou
zapotřebí pro úspěšný přechod ze školy do zaměstnání a pro
zvýšení zaměstnatelnosti u pracovní síly.
Propojenost
jako podmínka konkurenceschopnosti: vytváření sítí zítřka již dnes
Cíl Předpokladem konkurenceschopnosti, zaměstnanosti a hospodářského růstu je plná propojenost a integrovanost evropského jednotného trhu v oblasti telekomunikací, energetiky a dopravy. K tomu je zapotřebí přístupná, účinná, bezpečná a cenově dostupná infrastruktura. Pro všechna odvětví bude přínosem urychlené zavedení digitální ekonomiky, neboť se díky ní zvýší produktivita, efektivita a inovace. Aby si Evropa udržela a dále rozvíjela své konkurenční postavení na celosvětové scéně, musí mít nejmodernější digitální sítě, které jí umožní vypořádat se s prudkým nárůstem v užívání internetu a ve výměně dat a které jí také dovolí plně těžit ze zefektivnění a inovačních služeb vyplývajících z velkých změn ve vývoji internetu. Co se týče energetiky, významné investice do elektrických rozvodných i jiných energetických sítí pomohou lépe zajistit energetickou bezpečnost, udržitelnost a konkurenceschopnost. V oblasti dopravy by byl obrovským přínosem pro občany, podniky a městské oblasti plně integrovaný jednotný trh a účinnější sítě, které by umožňovaly snadný přestup mezi jednotlivými modalitami dopravy. Co dnes chybí? Přístupy členských států a řada různých bariér brzdí konkurenceschopnost a brání využívání sítí v evropském měřítku. Nedostatečné pobídky a nedostatky v právním prostředí brzdí investice na podporu projektů, které budou pro Evropu základem budoucí prosperity. To pak oslabuje potenciál pro inovace v oblastech, jako jsou inteligentní doprava či inteligentní rozvodné sítě a měřiče. Nedostatečná interoperabilita zvyšuje náklady a brání rovným podmínkám. Kvůli mezerám v právním prostředí podnikatelé váhají s investicemi a spotřebitelé nemají plnou důvěru ke klíčovým aspektům, např. platbám. Mezery v infrastruktuře vedou ke zbytečným nákladům navíc a jsou příčinou neúčinnosti z hlediska spotřebitelů energií. Zpožďují také modernizaci logistiky a brání plnému využívání širokopásmových služeb. V zájmu
dalšího zaplňování chybějících článků vypracuje Komise v
období 2013/2014 návrhy, jejichž cílem bude:
modernizovat
v Evropě dopravu a logistiku a pomoci tak podnikům jednak
šetřit čas a energii, jednak snižovat emise; návrhy se budou
týkat železniční a nákladní dopravy, přepravy zboží mezi
unijními přístavy a jednotného evropského nebe,
odstranit
překážky v oblasti elektronických plateb,
podpořit
investice do vysokorychlostních sítí,
rozšířit
pokrytí širokopásmovým přístupem a zvýšit jeho kapacitu, a to tak, že
se omezí náklady spojené s jeho zavedením a uvolní se šířka pásma pro
bezdrátové širokopásmové služby.
O odstraňování
zmíněných překážek podporou infrastruktury bude EU usilovat jednak v
rámci politiky soudržnosti, jednak pomocí nástroje pro propojení Evropy[5]. V roce 2013 by měl být nástroj plně připraven a
funkční a měla by se učinit klíčová rozhodnutí o jeho
zacílení. Zavedeny by měly být
rovněž projektové dluhopisy, které by měly přispět k
využívání investic soukromého sektoru. Tato opatření
půjdou ruku v ruce s konsolidací právních předpisů. Je třeba dále zapracovat na vytvoření
skutečného evropského dopravního prostoru s evropskými pravidly: prioritně by se mělo dále pracovat na
návrzích na propojení železničního sektoru a na zrychlené provádění
jednotného evropského nebe. V oblasti
energetiky musí proběhnout poslední fáze liberalizace
k dokončení vnitřního trhu s energií do roku 2014, aby se
v Evropě do budoucna zajistily udržitelné, konkurenceschopné a
bezpečné dodávky energií. Nový
rámec pro zásahy členských států do energetického odvětví bude
zásadním prvkem k zajištění adekvátních investic, jakož i toho, že zásahy
na trhu budou nutné a úměrné.
Hospodářský
růst v zájmu většího počtu pracovních míst: sociální
začleňování a špičková kvalita
Cíl Díky své schopnosti spojovat hospodářský růst a sociální začlenění je naše sociálně tržní hospodářství jednou z největších předností, které Evropa má. Dnes však evropské hospodářství a společnost čelí nebezpečí, že vážné problémy v podobě vysoké nezaměstnanosti, vzrůstající chudoby a sociálního vyloučení nabudou strukturální povahy. Aby se členským státům dostalo opory při hledání veškerých možností, jak lidem pomoci najít práci a jak řešit nepoměr mezi nabídkou a poptávkou, je třeba využít dimenze EU. Začít lze aktivní politikou práce, která lidem pomůže osvojit si správné dovednosti potřebné k získání zaměstnání a která bude naplno využívat potenciál mobility. Cílem by mělo být nalezení inovačních způsobů, jak zvýšit dosahované vzdělání a účast na trhu práce. Zapotřebí jsou odpovídající a udržitelné sociální politiky a přístupnější sociální služby, jež by podpořily sociální začleňování a vstup na trh práce. Naplno je třeba využívat potenciál, který z hlediska tvorby pracovních míst nabízejí sektory klíčové pro hospodářský růst, například ekologická ekonomika, informační a komunikační technologie, zdravotnictví a sociální péče. V zájmu zachování pracovních sil v situaci, kdy bude společnost v dlouhodobém výhledu stárnout, musí být evropské trhy práce nakloněny začleňování a mobilizovat zaměstnance všech věkových kategorií a na všech úrovních kvalifikace. Co dnes chybí? Míra nezaměstnanosti v Evropě, především mezi mladými lidmi, představuje velký problém pro veřejné služby zaměstnanosti a zaměstnavatele. V zájmu obnovy růstu má zásadní význam zvyšování zaměstnatelnosti, přičemž se nesmí opomíjet zranitelné skupiny. Potenciál, který mají pro tvorbu pracovních míst odvětví jako ekologická ekonomika, informační a komunikační technologie a zdravotnictví, není plně využíván. Systémy pro vzdělávání a odbornou přípravu nedrží tempo s měnícími se potřebami na trhu práce, což vede k nedostatku pracovníků se znalostí přírodních věd, matematiky, informatiky apod. Vysokoškolské vzdělávání není dostatečně propojeno s výzkumem a inovacemi a jen pomalu buduje kapacity v oblastech, jako jsou informační a komunikační technologie, což je na jedné straně odrazem nedostatečné internacionalizace a na druhé straně k nedostatku internacionalizace přispívá. Celoživotní učení se teprve rozvíjí. Státní politika ani praxe podniků nereflektuje potřebu prodloužení pracovní kariéry u starších pracovníků. Dalším problémem je nehlášená práce. Zefektivnit by se měly sociální ochrana a sociální investice. Vstup nebo návrat na trh práce je obzvláště složitý pro zranitelné skupiny. Potenciál, který pro zaplnění mezer nabízí pracovní mobilita, je tlumen problémy s uznáváním kvalifikací, dokladů a dovedností mezi členskými státy. Podporování
politik členských států, pokud jde o zaměstnanost a tvorbu
pracovních míst, je jednou z hlavních priorit evropského semestru. Komise bude v roce 2013 dále aktivně
pracovat s členskými státy a sociálními partnery, zejména
prostřednictvím iniciativ, které se budou týkat stáží a záruk pro mladé
lidi a které budou definovány na podzim tohoto roku. V zájmu dalšího zaplňování stávajících mezer vypracuje Komise
v období 2013/2014 návrhy, jejichž cílem bude:
pomoci zlepšit
navazování kontaktů mezi úřady práce v členských
státech a výsledky veřejných služeb zaměstnanosti,
využívat
sociálních investic ve prospěch růstu podporujícího
začlenění, a to prostřednictvím pokynů k politickým
reformám, které byly vytyčeny v rámci evropského semestru a které
budou finančně podpořeny Unií, např. z Evropského
sociálního fondu,
podpořit
snahy o internacionalizaci vysokoškolského vzdělání, aby byli
Evropané připravováni na pracovní trh, který se vyznačuje stále
větší mezinárodností, otevřeností a konkurencí,
zavést správný
rámec pro instituce zabývající se zaměstnaneckým penzijním
pojištěním.
Jednou
z hlavních příčin promarňování příležitostí na
jednotném trhu jsou i nadále překážky pro mobilitu. Důležitým krokem k otevření dveří v profesní
oblasti bude přijetí a provedení revidované směrnice o uznávání
odborných kvalifikací[6]. I nadále by se měla přezkoumávat a
snižovat nepotřebná omezení u regulovaných povolání, jež odborníkům
ztěžují možnost pracovat v jiném členském státě. Hlavním cílem pro
rok 2013 je příprava nové generace programů v rámci Evropského
sociálního fondu, aby se zaručila nejrychlejší a nejúčinnější
podpora pro modernizaci politik v oblasti trhu práce a sociálního
začleňování, aby se posílily systémy vzdělávání a celoživotního
učení a aby se zajistilo, že skupiny, jako jsou mladí lidé a
dlouhodobě nezaměstnaní, budou vybaveny správnými dovednostmi pro
pracovní místa v budoucnosti. K těmto
cílům bude přispívat dlouhá řada programů EU
včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj, programu Horizont 2020
a programu Erasmus pro všechny.
Využívání
evropských zdrojů k vyšší konkurenceschopnosti
Cíl Konkurenceschopnost dneška je třeba přizpůsobit tak, aby zůstala zachována i zítra. V evropském hospodářství existuje nevyužitý potenciál, který by umožnil zvýšit inovace, produktivitu a konkurenceschopnost, a to pomocí méně zdrojů a za menších škod na životním prostředí. Mělo by se produkovat méně odpadu a odpad by se měl více opětovně využívat a recyklovat po vzoru členských států s nejlepšími výsledky. Účinnější využívání zdrojů by přispělo k růstu, zaměstnanosti a vyšší konkurenceschopnosti za nižších nákladů pro podniky a bylo by významným přínosem pro zdraví a životní prostředí, snížilo by emise skleníkových plynů, pomáhalo by udržovat ceny energií a vytvářet nové příležitosti pro inovace a investice. K tomu, aby dodala politice požadovaný dlouhodobý rozměr, se EU nachází v obzvláště dobré pozici. Co dnes chybí? Společnost a hospodářství v Evropě dosud plně nevyužívají potenciálu skrytého v účinném využívání zdrojů. Mnoho recyklovatelného odpadu se buď vyváží, nebo končí na skládkách. Chybějící dlouhodobé rámce brání plánování a investicím. Nejvíce se to týká oblasti klimatu a energetiky pro období po roce 2020 a dlouhodobého udržitelného využívání klíčových zdrojů, jako jsou vzduch, půda, energie, voda, ryby či biomasa. Takové rámce přitom mohou být pomocným podnětem k inovacím, jež jsou zapotřebí k tomu, aby se využíval potenciál spojený s přechodem k nízkouhlíkovému hospodářství v dopravě, energetice, zemědělství a jiných odvětvích. V zájmu
dalšího zaplňování stávajících mezer vypracuje Komise v období 2013/2014
návrhy, jejichž cílem bude:
·
nabídnout
prostřednictvím komplexního rámce pro období do roku 2030 dlouhodobý
výhled na způsoby, jak bude EU navazovat na své cíle pro rok 2020, aby
pokračovala v cestě k nízkouhlíkovému hospodářství,
·
vymezit novou strategii
pro přizpůsobování se změně klimatu tak, aby byla Evropa
odolnější,
·
přezkoumat právní
předpisy o odpadech a posoudit, jak mohou nové trhy a zlepšení recyklace
přispět k hospodářskému růstu,
·
přijmout politický rámec EU v oblasti
kvality ovzduší.
Také dokončení nové generace politik na poli
zemědělství a rybolovu a nové generace programů pro regionální
rozvoj a rozvoj venkova maximalizuje možnost svést dohromady inovace a tvorbu
pracovních míst na straně jedné a důraz na udržitelnost na
straně druhé. Podpora „modré ekonomiky“ účinně
využívající zdroje pomůže uvolnit potenciál, který pro růst nabízí
evropské námořní oblasti. V roce 2013 bude rovněž zahájena
třetí fáze systému EU pro obchodování s emisemi (2013–2020).
Vytváření bezpečné Evropy
Cíl Evropská unie musí chránit své občany před nebezpečími, hájit jejich práva před zpochybňováním a dále odstraňovat překážky, jež jim brání v pohybu po Evropě. Mezi tyto úkoly patří boj s kriminalitou a korupcí, kontrola vnějších hranic a zajišťování toho, aby byla dodržována základní práva a zásady právního státu, přičemž je třeba zaručit správnou rovnováhu mezi bezpečností a mobilitou. Zapotřebí je rovněž dobře fungující a účinný soudní systém, který bude lákat investory a podporovat hospodářský růst a podnikání. Unie rovněž aktivně pracuje na snižování rizik pro zdraví, pro bezpečnost potravin a výrobků a pro kritické infrastruktury. Aktivně pracuje i na snižování rizika katastrof. Zásadní význam má bezpečné a udržitelné využívání jaderné energie. Co dnes chybí? Bezpečnostní hrozby se vyvíjejí, a EU proto musí využívat technologií pro bezpečnost potravin či jaderné energetiky, vyvíjet nejrychlejší a nejúčinnější způsoby, jak reagovat na katastrofy, a prohlubovat spolupráci v zájmu řešení stále mezinárodnějšího rozměru trestné činnosti. Mimořádnou pozornost je třeba věnovat financování terorismu a přeshraničnímu obchodu se zbraněmi. Unie nese zvláštní odpovědnost za ochranu svých finančních zájmů před podvody a korupcí, chybí jí však potřebný plný institucionální rámec. V oblasti bezpečnosti a spravedlnosti je třeba dosáhnout vzájemné důvěry, ale ne vždy existují sítě a výměny potřebné k jejímu vybudování. Musí se rovněž věnovat pozornost tomu, aby byla v EU plně chráněna základní práva občanů. Mají-li mít občané a podniky plný prospěch ze svých práv, potřebují mít také snadný přístup ke spravedlnosti ve všech členských státech, a to za stejných podmínek, pro případy přeshraničních sporů. Komise
vypracuje návrhy za účelem dalšího zaplnění stávajících mezer:
zřídí
Úřad evropského veřejného žalobce, který bude bojovat
s trestnou činností poškozující unijní rozpočet a chránit
finanční zájmy EU,
bude bojovat proti obchodu s palnými
zbraněmi,
·
zlepší soudní spolupráci v trestních i
občanských věcech, ·
přezkoumá legislativu věnovanou jaderné
bezpečnosti a navrhne nové právní předpisy o pojištění a
odpovědnosti v oblasti jaderné energetiky, ·
při příležitosti Evropského roku
občanů se v roce 2013 ve zprávě o občanství ohlédne za
dosaženým pokrokem, pokud jde o schopnost občanů EU snadno
uplatňovat jejich práva, a vytipuje budoucí opatření. Komise rovněž
provede řadu různých důležitých iniciativ na podporu řádné
spolupráce mezi vnitrostátními správami a soudními systémy. Z hlediska praktického prosazování má
zásadní význam práce donucovacích orgánů v rámci sítě pro spolupráci
v oblasti ochrany spotřebitele. První zpráva o boji proti korupci a první srovnávací přehled
soudů nabídnou nové nástroje, jež podpoří zjišťování a
uplatňování osvědčených postupů. Dohoda o nových opatřeních pro správu Schengenu by pak
členským státům poskytla nový důležitý nástroj pro
upevňování vzájemné důvěry při společné ochraně
hranic. Pokračovat budou snahy o
podporu uplatňování stávajících mechanismů solidarity v oblasti
přistěhovalectví.
Prosazování
našeho vlivu: Evropa na světové scéně
Cíl Zájmy EU a její závazek vůči demokracii, právnímu státu a lidským právům do značné míry závisí na tom, co se děje za jejími hranicemi. Prioritou je šíření unijních hodnot v našem bezprostředním sousedství i dále od nás, a to budováním partnerství se třetími zeměmi a podporou vícestranných řešení společných problémů. Unie jako celek je na světě největším dárcem finančních prostředků na rozvojovou spolupráci, humanitární pomoc a na řešení změny klimatu. Prvenství jí ve světě patří i jako obchodnímu partnerovi. Pokud dokáže EU za hranicemi účinně a logicky vynakládat své zdroje a zdroje členských států a používat při tom dlouhou řadu dostupných nástrojů, její slovo v okolním světě může nabývat na váze a EU může získat větší vliv. To pomáhá dosahovat met v podobě růstu, stability a demokracie, naplňovat cíle politik zaměřených na řešení chudoby a na podporu míru a bezpečnosti, realizovat politiky v oblasti změny klimatu, životního prostředí, dopravy a energetiky a optimalizovat příležitosti pro mezinárodní spolupráci na poli vědy a techniky. Klíčové nástroje na podporu pozitivních změn v partnerských zemích na prahu EU zůstanou v roce, kdy k EU přistoupí Chorvatsko, nezměněny – budou jimi i nadále proces rozšiřování a strategie sousedství. Co dnes chybí? Na světové scéně je EU klíčovým hráčem, ale lze dále zapracovat na tom, aby byl pomocí rozličných politických prvků rozvinut skutečně jednotný přístup a aby se různé nástroje navzájem posilovaly. Unie by měla rovněž zajistit, aby bylo blíže sledováno plnění jejích závazků, zejména v rámci podpory poskytované zemím, které v sousedství procházejí transformací. Vnější
rozměr je nedílnou součástí podpory růstu a konkurenceschopnosti
v roce 2013 i v letech budoucích. Vedle úsilí, které vyvíjí na mnohostranné úrovni, se Evropská unie
věnuje také dvoustrannému obchodu a nebývale ambiciózní investiční
agendě. Brzy budou dovršena
jednání s natolik významnými partnery, jakými jsou Kanada, Singapur a Indie, a
další jednání snad budou zahájena s Japonskem. Závěrečná doporučení Pracovní skupiny EU-USA na vysoké
úrovni pro zaměstnanost a růst by také mohla položit základ pro
jednání o ambiciózním a komplexním transatlantickém partnerství. Japonsko a USA jsou jako partneři do takové
míry zásadní, že úspěšné dosažení dohod s těmito zeměmi by
mohlo zvýšit unijní HDP o 1–1½ % a vytvořit téměř milion
pracovních míst. Tyto dohody by
podpořily mnohostranný dialog o liberalizaci a regulaci a otevřely by
nové trhy pro evropské produkty a služby. V současné době se zkoumá rozsah možných budoucích jednání
s dalšími partnery. V roce 2013
bude kladen důraz na to, aby byly v jádru politiky rozšiřování
pevně ukotveny zásady právního státu, aby byla posilována hospodářská
a finanční stabilita a aby se podporovaly dobré sousedské vztahy a užší
regionální spolupráce v oblasti obchodu, energetiky a dopravy. V politice sousedství se bude i nadále klást
důraz na přístup založený na pobídkách, kde se unijní podpora reforem
odvíjí od prokazatelného pokroku v budování demokracie a dodržování lidských
práv. Prioritami budou v roce
2013 prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, partnerství v oblasti
mobility a zjednodušování vízového režimu. Unie zareagovala na
rychlé změny v našem sousedství rámcem revidované evropské politiky
sousedství, upevněním Východního partnerství a navázáním partnerství pro
demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím. V roce 2013 se budeme s jižními sousedy
zaměřovat na realizaci a dosahování výsledků, přičemž
budeme využívat inovační způsoby mobilizace politických a
hospodářských zdrojů k vzájemnému prospěchu. Vzhledem
k blížícímu se summitu na téma rozvojových cílů tisíciletí, který se
uskuteční v roce 2015, pracuje EU na splnění svých závazků v
oblasti rozvojové pomoci a usiluje také o dosažení specifických cílů
v podobě odolnosti a udržitelného růstu v době krize. Unie rovněž pokračuje
v klíčových jednáních, například v jednání o dosažení nové
mezinárodní dohody o klimatu do roku 2015. Vzhledem k dokončení nové generace nástrojů pro
vnější činnost bude rok 2013 současně zásadním rokem k
zajištění toho, aby se nová orientace rozvojové politiky EU (Agenda pro
změnu[7])
dostala prostřednictvím vztahů s partnery do hlavního proudu a
nově se soustředila na řádnou správu věcí veřejných,
udržitelný růst podporující začlenění a podporu investic
v rozvojových zemích. Podniknuty
budou rovněž další kroky k zabezpečení kapacity k rychlým a
účinným reakcím na krize a k rozvoji komplexního přístupu k
předcházení krizím a k jejich zvládání a řešení. V zájmu
dalšího zaplňování stávajících mezer vypracuje Komise v období 2013/2014
návrhy, v nichž:
za
předpokladu úspěšného výsledku probíhajících analýz rozsahu a
předběžných jednání načrtne směrnice pro jednání o
komplexních obchodních a investičních dohodách s relevantními
partnery,
představí ucelené
postoje EU, do nichž promítne rozvojové cíle tisíciletí, rozvojovou agendu
pro období po roce 2015 a proces Rio+20.
[1] COM(2012) 573 ze dne 3. října 2012. [2] COM(2012) 582 ze dne 10. října 2012. [3] KOM(2011) 206 ze dne 13. dubna 2011. [4] Program pro konkurenceschopnost podniků s
důrazem na malé a střední podniky 2014–2020. [5] KOM(2011) 665 ze dne 19. října 2011. [6] KOM(2011) 883 v konečném znění. [7] KOM(2011) 637 ze dne 13. října 2011.