This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011IP0484
Insolvency proceedings in the context of EU company law European Parliament resolution of 15 November 2011 with recommendations to the Commission on insolvency proceedings in the context of EU company law (2011/2006(INI))#ANNEX TO THE RESOLUTION
Úpadková řízení v kontextu práva obchodních společností EU Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. listopadu 2011 obsahující doporučení Komisi k úpadkovým řízením v kontextu práva obchodních společností EU (2011/2006(INI))
PŘÍLOHA K NÁVRHU USNESENÍ:
Úpadková řízení v kontextu práva obchodních společností EU Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. listopadu 2011 obsahující doporučení Komisi k úpadkovým řízením v kontextu práva obchodních společností EU (2011/2006(INI))
PŘÍLOHA K NÁVRHU USNESENÍ:
Úř. věst. C 153E, 31.5.2013, p. 1–9
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
31.5.2013 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
CE 153/1 |
Úterý, 15. listopadu 2011
Úpadková řízení v kontextu práva obchodních společností EU
P7_TA(2011)0484
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. listopadu 2011 obsahující doporučení Komisi k úpadkovým řízením v kontextu práva obchodních společností EU (2011/2006(INI))
2013/C 153 E/01
Evropský parlament,
— |
s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1346/2000 ze dne 29. května 2000 o úpadkovém řízení (1) (nařízení o úpadkovém řízení), |
— |
s ohledem na rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie ze dne 2. května 2006 (2), 10. září 2009 (3) a 21. ledna 2010 (4), |
— |
s ohledem na články 42 a 48 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a na stanoviska Hospodářského a měnového výboru a Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A7-0355/2011), |
A. |
vzhledem k tomu, že rozdíly mezi vnitrostátními právními předpisy upravujícími úpadková řízení vytvářejí konkurenční výhody nebo nevýhody či obtíže pro společnosti s přeshraniční činností, které by se mohly stát překážkami pro úspěšné restrukturalizace společností v úpadku; vzhledem k tomu, že tyto rozdíly jsou živnou půdou pro převod řízení do jiného členského státu kvůli výhodnějšímu právnímu postavení (tzv. forum shopping); vzhledem k tomu, že pro vnitřní trh by byly přínosem rovné podmínky pro všechny; |
B. |
vzhledem k tomu, že je nezbytné přijmout opatření, aby se zabránilo zneužití a jakémukoli rozšíření tzv. forum shoppingu, a vzhledem k tomu, že by bylo třeba zabránit soupeřícím hlavním řízením; |
C. |
vzhledem k tomu, že i kdyby nebylo možné vytvořit ucelenou hmotněprávní úpravu pro případ úpadku na úrovni EU, pro některé oblasti úpadkového práva je harmonizace vhodná a uskutečnitelná; |
D. |
vzhledem k tomu, že dochází k postupnému sbližování úpadkového práva jednotlivých členských států; |
E. |
vzhledem k tomu, že nařízení o úpadkovém řízení bylo přijato v roce 2000 a je tudíž v platnosti déle než devět let; vzhledem k tomu, že by Komise měla nejpozději do 1. června 2012 předložit zprávu o jeho uplatňování; |
F. |
vzhledem k tomu, že nařízení o úpadkovém řízení bylo výsledkem velmi dlouhého procesu vyjednávání, jehož důsledkem je, že byla vypuštěna řada citlivých otázek a že přístup k řadě oblastí byl již v okamžiku jeho přijetí zastaralý; |
G. |
vzhledem k tomu, že od vstupu nařízení o úpadkovém řízení v platnost došlo k mnohým změnám, k Unii přistoupilo dvanáct nových členských států a nesmírně vzrostl výskyt skupin společností; |
H. |
vzhledem k tomu, že platební neschopnost má negativní dopady nejen na dotčené podniky, ale také na hospodářství členských států, a že je proto třeba usilovat o to, aby byl každý ekonomický subjekt, každý plátce daní a každý zaměstnavatel před následky platební neschopností chráněn; |
I. |
vzhledem k tomu, že se postup v rámci úpadkového řízení nyní nezaměřuje na likvidaci, ale spíše na záchranu podniků jakožto alternativní řešení; |
J. |
vzhledem k tomu, že úpadkové právo by mělo být nástrojem k záchraně společností na úrovni Unie; vzhledem k tomu, že záchrana, je-li možná, je ku prospěchu dlužníka, věřitelů i zaměstnanců; |
K. |
vzhledem k tomu, že by úpadkové řízení nemělo být věřitelem zneužíváno na to, aby se vyhnul běžnému řízení k vymáhání svých pohledávek, a že je proto třeba zavést příslušné procesní záruky; |
L. |
vzhledem k tomu, že by měl být vytvořen právní rámec, který by ve větší míře odpovídal případům přechodné platební neschopnosti společností; |
M. |
vzhledem k tomu, že Komise ve svém sdělení ze dne 3. března 2010 nazvaném Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (KOM(2010)2020) odkazuje na překážky a chybějící články, které brání dosažení jednotného trhu pro 21. století, přičemž uvádí: „Musí se zlepšit přístupnost jednotného trhu pro malé a střední podniky. Podnikání je třeba rozvíjet prostřednictvím konkrétních politických iniciativ, zahrnujících zjednodušení práva společností (úpadkové řízení, statut soukromé společnosti atd.), a iniciativ umožňujících podnikatelům znovu začít podnikat poté, co se dostali do konkurzu.“; |
N. |
vzhledem k tomu, že by úpadkové právo pro případ, že se pravděpodobně záchrana nezdaří, či se již nezdařila, rovněž mělo stanovit pravidla pro takový postup likvidace společnosti, který by všechny účastníky co nejméně poškodil a byl pro ně naopak co nejvýhodnější; |
O. |
vzhledem k tomu, že je v každém konkrétním případě nezbytné přezkoumat důvody platební neschopnosti podniku, tj. musí být stanoveno, zda jsou jeho finanční potíže pouze přechodné, či zda je podnik zcela insolventní; vzhledem k tomu, že v jádru jde o zjištění veškerých aktiv a pasiv dlužníka, aby bylo možné posoudit jeho platební schopnost či neschopnost; |
P. |
vzhledem k tomu, že jsou skupiny společností obecným jevem, problém jejich úpadku však dosud na úrovni Unie nebyl řešen; vzhledem k tomu, že úpadek skupiny společností má tendenci vyústit v zahájení několika souběžných samostatných úpadkových řízení v odlišných jurisdikcích vztahujících se na jednotlivé členy skupiny, která je v úpadku; vzhledem k tomu, že dokud nebude možné tato řízení koordinovat, nebude pravděpodobně možné skupinu reorganizovat jako celek, a ta se tak může rozpadnout na části, což následně poškodí věřitele, akcionáře i zaměstnance; |
Q. |
vzhledem k tomu, že v důsledku odlišných pravidel členských států lze nyní v EU při platební neschopnosti skupin společností jen obtížně dosáhnout jejich záchrany, čímž jsou ohroženy tisíce pracovních míst; |
R. |
vzhledem k tomu, že propojení vnitrostátních insolvenčních rejstříků vedoucí k zavedení všeobecně dostupné rozsáhlé databáze EU o úpadkových řízeních by věřitelům, akcionářům, zaměstnancům i soudcům umožnilo zjistit, zda bylo úpadkové řízení zahájeno v jiném členském státě, včetně lhůt a podrobností pro uplatnění pohledávek; vzhledem k tomu, že by se tak posílila efektivita příslušné administrativy a zvýšila transparentnost při současném dodržení ochrany údajů; |
S. |
vzhledem k tomu, že přeshraniční podrobné plány ukončení činnosti a likvidace by měly být v případě finančních institucí právně vykonatelné a jejich použití by mělo být zváženo i v případě všech systémově důležitých podniků, i když nejsou finančními institucemi, jako důležitý krok v procesu utváření vhodného přeshraničního rámce pro úpadková řízení; |
T. |
vzhledem k tomu, že ustanovení o úpadkových řízeních musí umožňovat zavedení zvláštních opatření pro oddělení životaschopných jednotek poskytujících základní služby, jako jsou platební systémy a další mechanismy definované v podrobných plánech ukončení činnosti a likvidace, a vzhledem k tomu, že by členské státy měly v tomto ohledu rovněž zajistit, aby jejich úpadkové právo obsahovalo vhodná ustanovení, která na úrovni EU umožní zavedení zvláštních opatření pro rozdělení nesolventních přeshraničních konglomerátů na životaschopné jednotky; |
U. |
vzhledem k tomu, že by úpadková řízení měla zohledňovat převody uvnitř skupiny s cílem zajistit případnou vymahatelnost majetku i přes hranice, aby mohlo být dosaženo spravedlivého řešení; |
V. |
vzhledem k tomu, že některé investiční společnosti, zejména pojišťovny, nelze rozpustit s okamžitou platností, ale že vyžadují řešení umožňující spravedlivé rozdělení aktiv v čase; vzhledem k tomu, že by nemělo být bráněno převodům podniků, režimům „run-off“ či pokračování činnosti, které by mohly být naopak upřednostňovány; |
W. |
vzhledem k tomu, že rozhodnutí zahrnout do úpadkového řízení celé skupiny podniků místo jednotlivých právnických osob by mělo být zaměřeno na výsledek a zároveň by měly být zohledněny veškeré možné výsledné účinky, jako je uplatnění dalších nástrojů vypořádání nebo dopady na systémy záruk, které se v rámci jedné skupiny vztahují k více značkám; |
X. |
vzhledem k tomu, že by bylo vhodné zabývat se definicí harmonizovaných postupů a standardů restrukturalizace dluhu (bail-in) pro přeshraniční konglomeráty, a to zejména kapitalizace pohledávek (debt-to-equity swaps); |
Y. |
vzhledem k tomu, že ačkoli pracovní právo spadá do pravomoci členských států, může mít úpadkové právo na pracovní právo dopad, a vzhledem k tomu, že v kontextu rostoucí globalizace a také hospodářské krize je otázku platební neschopnosti třeba posuzovat i z pohledu pracovního práva, neboť rozcházející se definice pojmů „zaměstnání“ a „zaměstnanec“ v členských státech by neměly v případě platební neschopnosti podrývat práva zaměstnanců; vzhledem k tomu, že jakákoli diskuse o specifických problémech platební neschopnosti by však neměla být automaticky důvodem k regulaci pracovního práva na úrovni EU; |
Z. |
vzhledem k tomu, že cílem směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/94/ES ze dne 22. října 2008 o ochraně zaměstnanců v případě platební neschopnosti zaměstnavatele (5) je zajistit minimální stupeň ochrany zaměstnanců v případě úpadku a zachovat přitom pro členské státy dostatečnou flexibilitu; vzhledem k tomu, že existují rozdíly mezi členskými státy, pokud jde o její uplatňování, a že by se bylo třeba nad těmito rozdíly zamyslet; |
AA. |
vzhledem k tomu, že směrnice 2008/94/ES výslovně zahrnuje do své působnosti zaměstnance na částečný úvazek, zaměstnance se smlouvou na dobu určitou a zaměstnance v dočasném pracovním poměru; vzhledem k tomu, že při úpadkovém řízení je nutné zajistit vyšší ochranu také zaměstnancům s nestandardními pracovními smlouvami; |
AB. |
vzhledem k tomu, že současný nedostatečný stupeň harmonizace, co se týče pořadí věřitelů, snižuje předvídatelnost výsledku soudních řízení; vzhledem k tomu, že je nezbytné zvýšit prioritu pohledávek zaměstnanců ve vztahu k pohledávkám jiných věřitelů; |
AC. |
vzhledem k tomu, že rozsah působnosti směrnice 2008/94/ES, zejména chápání pojmu „neuspokojené nároky“, je příliš široký, protože řada členských států uplatňuje užší definici odměňování (např. vylučují odstupné, prémie, vyplácení odměn atd.), což může vést k nesplnění podstatného objemu nároků; |
AD. |
vzhledem k tomu, že členské státy jsou oprávněny definovat „odměnu“ a „plat“ za předpokladu, že dodržují obecné zásady rovnosti a nediskriminace mezi pracovníky, a v důsledku toho by se jakákoliv situace platební neschopnosti, která může poškodit zaměstnance, měla zohledňovat při jejich odškodňování podle sociálního cíle směrnice 2008/94/ES a minimálních kompenzačních částek, které je třeba stanovit; |
AE. |
vzhledem k tomu, že v důsledku pracovních smluv v celé EU a rozmanitosti těchto smluv v rámci členských států nelze v současné době usilovat o definici pojmu „zaměstnanec“ na evropské úrovni; |
AF. |
vzhledem k tomu, že by při uplatňování směrnice 2008/94/ES neměly být povoleny pokud možno žádné výjimky; |
AG. |
vzhledem k tomu, že by legislativní opatření požadované v tomto usnesení mělo být založeno na podrobném posouzení dopadů, jak požaduje Parlament; |
1. |
žádá Komisi, aby na základě článku 50, čl. 81 odst. 2 nebo článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie předložila jeden či více návrhů týkajících se rámce pro úpadek podniků v EU, podle podrobných doporučení uvedených v příloze k tomuto dokumentu, a zajistila tak rovné podmínky pro všechny, jež by byly založeny na důkladné analýze možných alternativ; |
2. |
potvrzuje, že doporučení dodržují základní práva a zásadu subsidiarity; |
3. |
domnívá se, že finanční dopady vyžádaného návrhu by měly být hrazeny z příslušných rozpočtových prostředků; |
4. |
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a připojená podrobná doporučení Komisi a Radě. |
(1) Úř. věst. L 160, 30.6.2000, s. 1.
(2) Věc C-341/04 Eurofood IFSC Ltd [2006] Sb. rozh. I-3813.
(3) Věc C-97/08 P Akzo Nobel a ostatní v. Komise [2009] Sb. rozh. I-8237.
(4) Věc C-444/07 MG Probud Gdynia sp. z o.o. [2010] Sb. rozh. I-417.
(5) Úř. věst. L 283, 28.10.2008, s. 36.
Úterý, 15. listopadu 2011
PŘÍLOHA K NÁVRHU USNESENÍ:
PODROBNÁ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE OBSAHU VYŽÁDANÉHO NÁVRHU
Část 1: Doporučení týkající se harmonizace specifických aspektů úpadkového práva a práva obchodních společností
1.1. Doporučení týkající se harmonizace některých aspektů zahájení úpadkového řízení
Evropský parlament navrhuje, aby byly harmonizovány podmínky, za kterých je možné zahájit úpadkové řízení. Evropský parlament se domnívá, že by směrnice měla aspekty zahájení řízení harmonizovat následovně:
— |
úpadkové řízení lze zahájit proti dlužníkům, jimiž jsou fyzické osoby, právnické osoby či sdružení; |
— |
úpadková řízení se zahajují včas, aby umožnila záchranu podniku, který se nachází v potížích; |
— |
úpadkové řízení lze zahájit ohledně aktiv výše uvedených dlužníků, ohledně aktiv subjektů bez právní subjektivity (např. evropské hospodářské zájmové sdružení), majetku právního nástupce či aktiv ve spoluvlastnictví; |
— |
každý podnik může v případě přechodné platební neschopnosti požádat na vlastní ochranu o zahájení úpadkového řízení; |
— |
úpadkové řízení lze zahájit i po zániku právnické osoby či subjektu bez právní subjektivity, jestliže dosud nedošlo k vypořádání majetku nebo pokud je majetek ještě k dispozici; |
— |
úpadkové řízení může být zahájeno soudem nebo jiným příslušným orgánem na písemný návrh věřitele či dlužníka; návrh na zahájení řízení je možné vzít zpět, dokud soud řízení nezahájil či návrh nezamítl; |
— |
věřitel může zahájení řízení požadovat za předpokladu, že na něm má právní zájem a náležitě prokáže svou pohledávku; |
— |
řízení lze zahájit tehdy, je-li dlužník v úpadku, tedy není schopen plnit své peněžité závazky; podává-li návrh dlužník, lze řízení zahájit v případě hrozícího úpadku, tedy je-li pravděpodobné, že dlužník nebude schopen splnit své peněžité závazky; |
— |
pokud jde o povinné podání návrhu na prohlášení úpadku dotčeným dlužníkem, je nutné řízení zahájit nejdříve jeden měsíc a nejpozději dva měsíce poté, co byly platby zastaveny, pokud soud již nezahájil předběžné řízení nebo neurčil jiná vhodná opatření k zajištění majetku a za předpokladu, že je k dispozici odpovídající majetek k pokrytí nákladů na úpadkové řízení; |
— |
členské státy jsou povinny stanovit pravidla zakládající odpovědnost dlužníka v případě, že neplní své závazky či neplní je řádně, a zajistit účinné, přiměřené a odrazující sankce. |
1.2. Doporučení týkající se harmonizace některých aspektů přihlašování pohledávek
Evropský parlament navrhuje harmonizaci podmínek, za kterých mají být přihlašovány pohledávky v úpadkovém řízení. Evropský parlament se domnívá, že by směrnice měla aspekty přihlašování pohledávek harmonizovat následovně:
— |
datum určení nesplacených pohledávek je datum počátku platební neschopnosti zaměstnavatele, tj. datum rozhodnutí o žádosti o zahájení úpadkového řízení, nebo datum, kdy bylo zahájení řízení zamítnuto z důvodu nepokrytí nákladů; |
— |
věřitelé přihlašují své pohledávky písemným podáním správci podstaty ve stanovené lhůtě; |
— |
tuto lhůtu stanoví členské státy, a to v délce jednoho až tří měsíců od okamžiku zveřejnění rozhodnutí o prohlášení úpadku; |
— |
věřitel je povinen předložit důkazy prokazující jeho pohledávku; |
— |
správce podstaty sestaví soupis všech přihlášených pohledávek a tento soupis je vyvěšen na úřední desce příslušného soudu ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení o úpadkovém řízení; |
— |
opožděné přihlášky, tedy přihlášky věřitelů, kteří zmeškali lhůtu pro přihlášení pohledávky, je zapotřebí prověřit, což může pro dotčeného věřitele obnášet zvýšené náklady. |
1.3. Doporučení týkající se harmonizace aspektů odpůrčí žaloby
Evropský parlament doporučuje harmonizovat aspekty odpůrčí žaloby následovně:
— |
právní předpisy členských států stanoví možnost napadnout právní úkony učiněné před zahájením úpadkového řízení, které poškozují věřitele; |
— |
právní úkony, které lze odpůrčí žalobou napadnout, jsou transakce v době hrozícího úpadku, použití majetku k zajištění závazků, transakce s osobou dlužníku blízkou či transakce uskutečněné s cílem podvodně zkrátit uspokojení věřitele; |
— |
lhůty pro napadnutí právního úkonu odpůrčí žalobou se liší podle povahy předmětného právního úkonu; lhůty počínají běžet datem podání návrhu na zahájení řízení; lhůty mohou činit tři až devět měsíců pro transakce uskutečněné v situaci hrozícího úpadku, šest až dvanáct měsíců pro použití majetku k zajištění závazků, jeden až dva roky v případě transakcí s osobou dlužníkovi blízkou a tři až pět let u transakcí prováděných s cílem podvodně zkrátit uspokojení věřitele; |
— |
důkazní břemeno v otázce, zda právní úkon lze či nelze napadnout, nese zásadně strana, která tvrdí, že právní úkon napadnout lze; v případě transakcí s osobou dlužníkovi blízkou nese důkazní břemeno tato osoba. |
1.4. Doporučení týkající se harmonizace obecných aspektů požadavků na kvalifikaci a práci správce podstaty
— |
správce podstaty musí být držitelem oprávnění uděleného příslušným orgánem členského státu nebo jej musí jmenovat příslušný soud členského státu, musí být bezúhonné pověsti a mít potřebné vzdělání pro výkon svých úkolů; |
— |
správce podstaty musí mít schopnosti a kvalifikaci pro posouzení zadluženého subjektu a převzetí vedoucích funkcí ve společnosti; |
— |
v případě zahájení hlavního úpadkového řízení by měl být správce podstaty ve lhůtě šesti měsíců oprávněn rozhodnout se zpětnou platností o zajištění majetku, pokud společnost svůj kapitál přesunula; |
— |
správce podstaty musí být oprávněn použít vhodné prioritní postupy pro získání částek splatných vůči podniku nad rámec uspokojení věřitelů a jako alternativu k převedení pohledávek; |
— |
správce podstaty nesmí mít žádný vztah k věřitelům ani jiným subjektům, které mají na úpadkovém řízení zájem; |
— |
v případě střetu zájmů se správce podstaty musí své funkce vzdát. |
1.5. Doporučení týkající se harmonizace aspektů reorganizačních plánů
Evropský parlament navrhuje harmonizaci aspektů sestavování, účinků a obsahu reorganizačních plánů, a to následovně:
— |
dlužníci či správci podstaty mohou jako alternativu k zákonem stanovenému postupu předložit reorganizační plán; |
— |
plán musí obsahovat postup pro uspokojení věřitelů a upravovat odpovědnost dlužníka po skončení úpadkového řízení; |
— |
plán musí obsahovat veškeré relevantní informace, aby se věřitelé mohli rozhodnout, zda jej akceptují; |
— |
plán musí být schválen či odmítnut zvláštním postupem před příslušným soudem; |
— |
nepoškození věřitelé nebo strany, jichž se plán netýká, by při hlasování o plánu neměli mít hlasovací právo, nebo by alespoň neměli mít možnost bránit jeho přijetí. |
Část 2: Doporučení týkající se revize nařízení Rady (ES) č. 1346/2000 ze dne 29. května 2000 o úpadkovém řízení,
2.1. Doporučení týkající se působnosti nařízení o úpadkovém řízení
Evropský parlament se domnívá, že by oblast působnosti nařízení o úpadkovém řízení měla být rozšířena tak, aby zahrnovala i takové situace, kdy má dlužník zachována dispoziční oprávnění nebo kdy byl dočasně jmenován správce podstaty. V souladu s tím je třeba revidovat přílohu A nařízení.
2.2. Doporučení týkající se definice pojmu „místo, kde jsou soustředěny hlavní zájmy“
Evropský parlament se domnívá, že by nařízení o úpadku mělo zahrnovat definici pojmu „místo, ve kterém jsou soustředěny hlavní zájmy“ formulovanou tak, aby se zabránilo podvodnému převodu řízení do jiného členského státu kvůli výhodnějšímu právnímu postavení (tzv. forum shopping). Evropský parlament navrhuje, aby byla zavedena formální definice podobně jako ve znění bodu odůvodnění 13, který je přizpůsoben objektivní poznatelnosti pro třetí strany.
Evropský parlament se domnívá, že by definice měla zohledňovat kritéria, jako je hlavní průběh obchodních aktivit viditelný navenek, umístění aktiv, středisko provozních nebo výrobních činností, pracoviště zaměstnanců atd.
2.3. Doporučení týkající se definice pojmu „provozovna“ v souvislosti s vedlejším řízením
Evropský parlament se domnívá, že by nařízení o úpadkovém řízení mělo obsahovat definici provozovny jako jakéhokoli provozního místa, kde dlužník vykonává nikoli přechodnou hospodářskou činnost za pomoci lidských a materiálních zdrojů a služeb.
2.4. Doporučení týkající se spolupráce mezi soudy
Evropský parlament se domnívá, že by článek 32 nařízení o úpadkovém řízení měl zajistit jednoznačnou povinnost komunikace a spolupráce nejen mezi správci podstaty, ale i mezi soudy.
V případě zahájení hlavního a vedlejšího úpadkového řízení by měly být lhůty pro tato řízení harmonizovány a zkráceny.
2.5. Doporučení k některým aspektům odpůrčích žalob
Evropský parlament se domnívá, že by článek 13 nařízení o úpadkovém řízení měl být změněn tak, aby nepodporoval přeshraniční odpůrčí žaloby, ale aby pomáhal předcházet tomu, aby odpůrčí žaloby byly úspěšné díky použití ustanovení o volbě práva.
V každém případě by mělo být při revizi pravidel týkajících se odpůrčích žalob zohledněno, že zdravé dceřiné podniky insolventní holdingové společnosti by neměly být odpůrčími žalobami vehnány do platební neschopnosti, místo toho aby byly v zájmu věřitelů prodány jako prosperující podniky.
Část 3: Doporučení týkající se úpadku skupin společností
Vzhledem k tomu, že skupiny společností se mohou navzájem lišit mírou vnitřní provázanosti, se Evropský parlament domnívá, že by Komise měla předložit flexibilní návrh právní úpravy úpadku skupiny společností, přičemž by měla vzít na vědomí následující:
1. |
Pokud to provozní/vlastnická struktura umožňuje, mělo by být postupováno následovně:
|
2. |
Pro úpadková řízení týkající se decentralizovaných skupin by měl nástroj stanovit následující:
|
Část 4: Doporučení ohledně vytvoření insolvenčního rejstříku na úrovni EU
Evropský parlament navrhuje vytvoření insolvenčního rejstříku na úrovni EU v rámci evropského portálu e-justice, který by měl pro každé zahájené přeshraniční úpadkové řízení uvádět alespoň:
— |
příkazy a rozhodnutí příslušného soudu, |
— |
jmenování správce podstaty a jeho osobní kontaktní údaje, |
— |
lhůty pro přihlašování pohledávek. |
Soudy by měly mít povinnost tyto údaje do rejstříku EU zaznamenávat.
Informace by měly být uvedeny v úředním jazyce členského státu, v němž bylo řízení zahájeno, a v anglickém jazyce.