This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32011D0278
2011/278/EU: Commission Decision of 27 April 2011 determining transitional Union-wide rules for harmonised free allocation of emission allowances pursuant to Article 10a of Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council (notified under document C(2011) 2772)
2011/278/EU: Rozhodnutí Komise ze dne 27. dubna 2011 , kterým se stanoví přechodná pravidla harmonizovaného přidělování bezplatných povolenek na emise platná v celé Unii podle článku 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (oznámeno pod číslem K(2011) 2772)
2011/278/EU: Rozhodnutí Komise ze dne 27. dubna 2011 , kterým se stanoví přechodná pravidla harmonizovaného přidělování bezplatných povolenek na emise platná v celé Unii podle článku 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (oznámeno pod číslem K(2011) 2772)
Úř. věst. L 130, 17.5.2011, p. 1–45
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Dokument byl zveřejněn v rámci zvláštního vydání
(HR)
No longer in force, Date of end of validity: 31/12/2020; Zrušeno a nahrazeno 32019R0331
17.5.2011 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 130/1 |
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. dubna 2011,
kterým se stanoví přechodná pravidla harmonizovaného přidělování bezplatných povolenek na emise platná v celé Unii podle článku 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
(oznámeno pod číslem K(2011) 2772)
(2011/278/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na článek 10a této směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Článek 10a směrnice vyžaduje, aby prováděcí opatření k plně harmonizovanému přidělování bezplatných povolenek na emise platná v celém Společenství v možném rozsahu určila předem stanovené referenční hodnoty, aby se přidělování bezplatných povolenek na emise uskutečňovalo způsobem, který motivuje ke snižování emisí skleníkových plynů a k energeticky účinným technikám, přičemž tam, kde jsou příslušná zařízení k dispozici, se zohlední nejúčinnější techniky, náhražky, alternativní výrobní procesy, vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny, účinné způsoby využívání energie z odpadních plynů, využívání biomasy a zachytávání a ukládání oxidu uhličitého. V zájmu řádného fungování trhu musí být množství přidělených povolenek určeno před začátkem obchodovacího období. |
(2) |
Při stanovení zásad pro určování předem stanovených referenčních úrovní v jednotlivých odvětvích nebo pododvětvích je výchozím bodem průměrný výkon, kterého v daném odvětví nebo pododvětví dosáhlo 10 % nejúčinnějších zařízení EU v letech 2007 a 2008. Aby se při výrobním procesu v daném odvětví nebo pododvětví dosáhlo maximálního snížení emisí skleníkových plynů a maximální energetické účinnosti, vychází se při výpočtu referenčních úrovní z produktů, a nikoli ze vstupů. |
(3) |
Komise za účelem stanovení referenčních úrovní konzultovala příslušné zúčastněné subjekty, včetně dotčených odvětví a pododvětví. Informace nezbytné pro stanovení referenčních úrovní, údaje zařízení týkající se výroby, emisí a využívání energie byly shromaždovány od února 2009 od průmyslových sdružení, členských států, z veřejně a obchodně dostupných zdrojů a prostřednictvím průzkumu otevřeného účasti zařízení. |
(4) |
Komise v možném rozsahu stanovila referenční úrovně pro produkty, jakož i meziprodukty obchodované mezi zařízeními, které jsou výsledkem činností uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES. V zásadě by měla být stanovena referenční úroveň pro každý jednotlivý produkt. V případě, že produkt představuje přímou náhradu jiného produktu, měla by se na oba tyto produkty vztahovat stejná referenční úroveň produktu (product benchmark) a odpovídající definice produktu. |
(5) |
Komise došla k závěru, že stanovení referenční úrovně pro produkt bylo možné v případě, kdy byly pro účely přidělování povolenek na emise k dispozici definice a klasifikace produktu umožňující ověření údajů o výrobě a jednotné uplatňování referenční úrovně produktu v celé Unii, a to s přihlédnutím ke komplexní povaze výrobních postupů. Nerozlišovalo se podle zeměpisného umístění ani použitých technologií, surovin nebo paliv, aby nebyly narušeny komparativní výhody uhlíkové výkonnosti v rámci hospodářství Unie a aby byla podpořena harmonizace přechodného přidělování bezplatných povolenek na emise. |
(6) |
Hodnoty referenčních úrovní (benchmark values) by měly zahrnovat veškeré přímé emise spojené s výrobou, včetně emisí spojených s výrobou měřitelného tepla použitého k výrobě, bez ohledu na to, zda bylo měřitelné teplo uvolněno na místě nebo jiným zařízením. Emise spojené s výrobou elektřiny a vývozem měřitelného tepla, včetně emisí spojených s výrobou alternativního tepla nebo elektřiny v případě exotermických procesů nebo výroby elektřiny bez přímých emisí, jejichž vzniku bylo zabráněno, byly při stanovování hodnot referenčních úrovní odečteny. V případě, kdy odpočet emisí spojených s vývozem měřitelného tepla nebyl možný, toto teplo by nemělo být způsobilé pro přidělení bezplatných povolenek na emise. |
(7) |
S cílem zajistit, aby referenční úrovně vedly ke snížení emisí skleníkových plynů u některých výrobních postupů, u nichž přímé emise způsobilé pro přidělení bezplatných povolenek na emise a nepřímé emise související s výrobou elektřiny, které nejsou na základě směrnice 2003/87/ES způsobilé pro přidělení bezplatných povolenek na emise, jsou do určité míry vzájemně zaměnitelné, byly pro účely stanovení hodnot referenčních úrovní zohledněny celkové emise včetně nepřímých emisí spojených s výrobou elektřiny, aby se zajistily rovné podmínky pro zařízení s vysokou spotřebou paliva a elektřiny. Pro účely přidělení povolenek na emise na základě dotčených referenčních úrovní bude zohledněn pouze podíl přímých emisí na celkových emisích, aby se zabránilo přidělení bezplatných povolenek na emise spojené s výrobou elektřiny. |
(8) |
Při stanovení hodnot referenčních úrovní Komise vyšla z aritmetického průměru emisí skleníkových plynů, jichž v letech 2007 a 2008 dosáhlo 10 % nejúčinnějších zařízení, pokud jde o emise těchto plynů, pro něž byly shromážděny údaje. Komise kromě toho v souladu s čl. 10a odst. 1 směrnice 2003/87/ES u všech odvětví, pro něž je v příloze I stanovena referenční úroveň produktů, analyzovala na základě dodatečných informací získaných z několika zdrojů a na základě specializované studie analyzující nejúčinnější techniky a potenciál ke snížení emisí na evropské a mezinárodní úrovni, zda tyto výchozí body dostatečně odrážejí nejúčinnější techniky, náhražky, alternativní výrobní procesy, vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny, účinné způsoby využívání energie z odpadních plynů, využívání biomasy a zachytávání a ukládání oxidu uhličitého, tam, kde jsou příslušná zařízení k dispozici. Údaje použité ke stanovení hodnot referenčních úrovní byly shromážděny ze široké škály zdrojů za účelem pokrytí maximálního počtu zařízení, jež v letech 2007 a 2008 vyráběla produkt, pro nějž byla stanovena referenční úroveň. Zaprvé byly příslušnými evropskými odvětvovými sdruženími nebo jejich jménem na základě stanovených pravidel, tzv. „odvětvových knih pravidel“, shromážděny údaje o emisích skleníkových plynů zařízení, na něž se vztahuje systém EU pro obchodování s emisemi a jež vyrábějí produkty, pro něž byla stanovena referenční úroveň. Jako pomůcku pro tyto knihy pravidel poskytla Komise pokyny týkající se kritérií kvality a ověřování pro údaje použité pro stanovení referenčních úrovní v rámci systému EU pro obchodování s emisemi (EU-ETS). Zadruhé, s cílem doplnit údaje shromážděné evropskými odvětvovými sdruženími, získávali konzultanti jménem Evropské komise údaje od zařízení, na něž se údaje odvětví nevztahovaly. Údaje a analýzy pak poskytly i příslušné orgány členských států. |
(9) |
S cílem zajistit, aby hodnoty referenčních úrovní byly založeny na správných a shodných údajích, Komise provedla za podpory konzultantů důkladné kontroly shody odvětvových knih pravidel, jakož i kontroly věrohodnosti výchozích hodnot odvozených z údajů. Jak je uvedeno v pokynech týkajících se kvality a ověřování, údaje byly ověřeny v nezbytném rozsahu nezávislými ověřovateli. |
(10) |
V případech, kdy je v určitém zařízení vyráběno několik produktů a přiřazení emisí k jednotlivým produktům nebylo shledáno možným, byla v rámci shromažďování údajů a stanovování referenčních úrovní zohledněna pouze zařízení vyrábějící jeden produkt. To se týká referenčních úrovní produktů u vápna, dolomitu, lahví a nádob z bezbarvého skla, lahví a nádob z barevného skla, obkladových cihel, dlažebních kostek, sprejově sušeného prášku, nenatíraného bezdřevého papíru, hedvábného papíru, testlineru a papíru na zvlněnou vrstvu, nenatírané kartonové lepenky i natírané kartonové lepenky. S cílem zvýšit význam a zkontrolovat věrohodnost výsledků byly hodnoty pro stanovení průměrného výkonu 10 % nejúčinnějších zařízení porovnány s dokumentací o nejúčinnějších technikách. |
(11) |
V případě, že nebyly k dispozici žádné údaje nebo údaje shromážděné v souladu s metodikou stanovování referenčních úrovní, byly ke stanovení hodnot referenčních úrovní použity informace o současných úrovních emisí a spotřeby a nejúčinnějších technikách, získané hlavně z referenčních dokumentů o nejlepších dostupných technikách (BREF) vypracovaných v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES ze dne 15. ledna 2008 o integrované prevenci a omezování znečištění (2). Zejména v důsledku nedostatku údajů o čištění odpadních plynů, vývozu tepla a výrobě elektřiny byly hodnoty referenčních úrovní produktu u koksu a horkého kovu odvozeny z výpočtu přímých a nepřímých emisí na základě informací o příslušných energetických tocích obsažených v příslušných dokumentech BREF a na základě výchozích emisních faktorů stanovených v rozhodnutí Komise 2007/589/ES ze dne 18. července 2007, kterým se stanoví pokyny pro monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (3). Pokud jde o referenční úroveň produktu u sintrované rudy, byly rovněž opraveny údaje na základě příslušných energetických toků stanovených v příslušných dokumentech BREF, přičemž bylo zohledněno spalování odpadních plynů v daném odvětví. |
(12) |
V případě, že stanovení referenční úrovně produktu nebylo možné, avšak vyskytly se skleníkové plyny způsobilé pro přidělení bezplatných povolenek na emise, tyto povolenky by měly být přiděleny na základě generických nouzových přístupů. Byla vytvořena hierarchie tří nouzových přístupů s cílem dosáhnout maximálního snížení emisí skleníkových plynů a maximální energetické účinnosti alespoň pro některé části dotčených výrobních procesů. Referenční úroveň tepla (heat benchmark) je použitelná na procesy při spotřebě tepla, během kterých je použito měřitelné teplonosné médium. Referenční úroveň paliva (fuel benchmark) je použitelná v případě, že se spotřebovává neměřitelné teplo. Hodnoty referenčních úrovní tepla a paliva byly stanoveny na základě zásad transparentnosti a jednoduchosti za použití referenční účinnosti široce dostupného paliva, které lze považovat za druhé nejlepší z hlediska emisí skleníkových plynů při zohlednění energeticky účinných technik. Pokud jde o emise z procesů, povolenky na emise by měly být přiděleny na základě historických emisí. V zájmu toho, aby přidělování bezplatných povolenek na tyto emise představovalo dostatečný impuls pro snížení emisí skleníkových plynů, a aby se zabránilo rozdílnému zacházení s emisemi z procesů, které se přidělují na základě historických emisí, a emisemi v rámci systémových hranic referenční úrovně produktu, měla by být pro stanovení počtu bezplatných povolenek na emise vynásobena historická úroveň činnosti každého zařízení koeficientem, který se rovná 0,9700. |
(13) |
Od roku 2013 by veškeré přidělování bezplatných povolenek podle článku 10a směrnice 2003/87/ES mělo probíhat v souladu s těmito pravidly. K zavedení přechodného systému stanoveného v čl. 10a odst. 11 směrnice 2003/87/ES, podle něhož by se bezplatně přidělované povolenky na emise měly snížit z 80 % množství, které odpovídá povolenkám, jež mají být přiděleny v roce 2013, na 30 % tohoto množství v roce 2020 s cílem dosáhnout toho, aby v roce 2027 nebyly přiděleny žádné bezplatné povolenky, se použijí koeficienty stanovené v příloze VI. V případech, kdy bylo odvětví či pododvětví zahrnuto na seznam sestavený rozhodnutím Komise 2010/2/EU ze dne 24. prosince 2009, kterým se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES sestavuje seznam odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku (4), se tyto koeficienty nepoužijí. Přidělení povolenek na základě tohoto rozhodnutí bude zohledněno při sestavování budoucích seznamů odvětví či pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku. |
(14) |
Aby se usnadnil sběr údajů od provozovatelů a výpočet povolenek na emise, které mají být přiděleny členskými státy, každé zařízení by mělo být v případě nutnosti rozděleno na dílčí zařízení (sub-installations). Členské státy by měly ověřit, zda jsou emise příslušným dílčím zařízením správně přiděleny a zda se jednotlivá dílčí zařízení mezi sebou nepřekrývají. |
(15) |
Členské státy by měly zajistit, aby údaje shromážděné od provozovatelů a použité pro účely přidělení byly úplné, jednotné a vykazovaly nejvyšší možnou míru přesnosti. Měly by být ověřeny nezávislým ověřovatelem, aby bylo zajištěno, že přidělování bezplatných povolenek na emise je založeno na přesvědčivých a spolehlivých údajích. Toto rozhodnutí by mělo stanovit konkrétní minimální požadavky na shromažďování a ověřování údajů s cílem umožnit harmonizované a jednotné uplatňování pravidel týkajících se přidělování. |
(16) |
Množství povolenek, které mají být bezplatně přiděleny stávajícím zařízením, by mělo vycházet z údajů o historické produkci. S cílem zajistit, aby referenční období co nejlépe reprezentovalo průmyslové cykly, zahrnovalo relevantní období, pro něž jsou dostupné kvalitní údaje, a omezovalo dopad zvláštních okolností, jako je dočasné uzavření zařízení, byly historické úrovně činnosti založeny na střední hodnotě výroby za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008, nebo (v případě vyšších úrovní) na střední hodnotě výroby za období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2010. Je rovněž vhodné zohlednit veškeré rozsáhlé změny kapacity, ke kterým v příslušném období došlo. U nových účastníků na trhu by se stanovení úrovní činnosti mělo zakládat na standardním využití kapacity vycházejícím z informací specifických pro dané odvětví nebo na využití kapacity specifickém pro dané zařízení. |
(17) |
Informace shromážděné členskými státy by měly usnadnit uplatňování tohoto rozhodnutí příslušnými orgány a Komisí. |
(18) |
S cílem zamezit narušení hospodářské soutěže a zajistit řádné fungování trhu s uhlíkem by členské státy měly zajistit, aby při určování množství povolenek přidělených jednotlivým zařízením nedocházelo k dvojímu započtení ani k dvojímu přidělení. V této souvislosti by členské státy měly věnovat zvláštní pozornost případům, kdy je produkt, pro který je stanovena referenční úroveň, vyráběn ve více než jednom zařízení, kdy je více než jeden produkt, pro který je stanovena referenční úroveň, vyráběn v témže zařízení nebo kdy jsou mezi hranicemi zařízení vyměňovány meziprodukty. |
(19) |
S cílem zajistit, aby systém obchodování s emisemi vedl v průběhu času ke snížení emisí, směrnice 2003/87/ES stanoví, že množství povolenek vydané v celé Unii se lineárně snižuje. Vzhledem k tomu, že toto klesající množství povolenek vydané v celé Unii je bráno v úvahu při stanovení maximálního ročního počtu povolenek podle čl. 10a odst. 5 směrnice 2003/87/ES, všechny bezplatné povolenky na emise přidělené na základě tohoto rozhodnutí zařízením, na něž se tento maximální roční počet podle čl. 10a odst. 5 nevztahuje, by měly být upraveny stejným lineárním způsobem jako množství povolenek vydané v celé Unii, přičemž jako referenční rok se použije rok 2013. |
(20) |
Opravný koeficient, který je jednotný pro všechna odvětví a který lze uplatnit v každém roce období 2013–2020 na zařízení, jež nejsou označena jako výrobce elektřiny a nejsou novými účastníky na trhu podle čl. 10a odst. 5 směrnice 2003/87/ES, by měl být stanoven na základě předběžného celkového ročního množství povolenek na emise bezplatně přidělených v období 2013 až 2020 a vypočítaných pro tato zařízení podle tohoto rozhodnutí, včetně zařízení, která mohou být podle článku 27 uvedené směrnice vyloučena. Toto množství bezplatných povolenek na emise přidělené za každý rok daného období by mělo být porovnáno s ročním počtem povolenek, který se vypočítá v souladu s čl. 10a odst. 5 směrnice 2003/87/ES pro zařízení, jež nejsou výrobcem elektřiny ani novými účastníky na trhu, přičemž se zohlední příslušný podíl ročního celkového množství pro celé Společenství určeného podle článku 9 uvedené směrnice a příslušné množství emisí, které spadají do systému Unie až od roku 2013. |
(21) |
V případě, že je mezi dvěma nebo více zařízeními uskutečňována výměna měřitelného tepla, přidělení bezplatných povolenek na emise by mělo být založeno na spotřebě tepla jednotlivých zařízení a mělo by být při něm zohledněno riziko úniku uhlíku. Aby se zajistilo, že množství bezplatných povolenek na emise, které mají být přiděleny, je nezávislé na struktuře, která zajišťuje dodávku tepla, povolenky na emise by měly být přiděleny spotřebiteli tepla. |
(22) |
S cílem posílit význam dostupných údajů o výkonu zařízení, na něž se vztahuje systém Unie, z hlediska emisí skleníkových plynů vycházejí referenční úrovně produktu pro sulfitovou buničinu, termomechanickou a mechanickou buničinu, jakož i sběrový papír z informací v dokumentech BREF o nejúčinnějších technikách týkajících se používání fosilních startovacích paliv, fosilních paliv (u sulfitové buničiny, termomechanické a mechanické buničiny) a tepelné energie (u sběrového papíru). S cílem získat významnou hodnotu referenční úrovně vychází referenční úroveň produktu pro novinový papír rovněž z nejúčinnějších technik odrážejících používání tepelné energie. |
(23) |
S cílem zohlednit dodatečné emise skleníkových plynů, které nejsou zohledněny v údajích pro stanovení hodnot referenčních úrovní u některých zařízení, zejména emise methanu, a zajistit, aby při přidělování bezplatných povolenek na emise na základě referenční úrovně produktu byla zohledněna účinnost procesů z hlediska emisí skleníkových plynů a aby toto přidělování nemotivovalo ke zvyšování těchto emisí, jednotlivé údaje zařízení na křivce referenční úrovně pro kyselinu dusičnou byly opraveny na základě informací o průměrných hodnotách těchto emisí poskytnutých průmyslem a na základě informací získaných z dokumentů BREF. Referenční úroveň produktu pro kyselinu dusičnou tuto opravu zohledňuje. |
(24) |
Aby se zohlednily rozdíly v konfiguracích rafinérií, referenční úroveň produktů v odvětví rafinérií by měla být založena na přístupu „vážené tuny CO2“ (dále jen „CWT“). Jediným produktem rafinérií je tudíž CWT, jejíž výroba byla vypočítána na základě definovaných obecných výrobních jednotek, z nichž každá byla vážena emisním faktorem pro destilaci surové ropy, označovaným jako koeficient CWT a představujícím intenzitu emisí CO2 při průměrné úrovni energetické účinnosti, a to pro stejný standardní druh paliva u každé výrobní jednotky pro spalování a pro průměrné emise z procesů výrobní jednotky. Na tomto základě byly údaje použité pro stanovení referenční úrovně produktu získány srovnáním aktuálních emisí s celkovým počtem CWT každé rafinérie. Přidělení bezplatných povolenek na emise rafinériím je poté opraveno tak, že se vyloučí využívání a výroba elektřiny, aby byl zajištěn soulad s čl. 10a odst. 1 směrnice 2003/87/ES. |
(25) |
Vzhledem k široké škále vlastností produktu, jichž může být dosaženo, se referenční úrovně produktu pro vápno a dolomit vztahují ke standardnímu složení, pokud jde o oxid vápenatý a oxid hořečnatý. Co se týče emisí ze spalování, byly použity údaje týkající se specifických emisí ze spalování při výrobě těchto standardních produktů na základě rozhodnutí 2007/589/ES. |
(26) |
Vzhledem k tomu, že řada referenčních úrovní produktu, např. referenční úrovně čpavku a uhličitanu sodného, předpokládá, že veškeré emise CO2 z výrobních procesů jsou vypouštěny do atmosféry, emise by měly být monitorovány a vykazovány v souladu s nařízením o monitorování a vykazování emisí z činností uvedených v příloze I, které má být přijato do 31. prosince 2011 podle čl. 14 odst. 1 směrnice 2003/87/ES, za předpokladu, že veškeré emise CO2 vzniklé během těchto výrobních procesů byly vypuštěny do atmosféry, a to bez ohledu na možné využití CO2 jako vstupní suroviny v chemických výrobních procesech. |
(27) |
Referenční úroveň pro provoz ethylenové jednotky nezahrnuje tzv. doplňkovou frakci, chemické látky vysoké hodnoty, které nejsou produkovány v hlavním procesu, ani související emise. Doplňková frakce by nicméně měla být případně zohledněna pro účely přidělení bezplatných povolenek na emise za použití specifických emisních faktorů. |
(28) |
Aby byly zajištěny rovné podmínky pro výrobu aromatických látek v rafinériích a chemických závodech, přidělování bezplatných povolenek na emise pro aromatické látky by mělo být založeno na přístupu CWT a měla by být použita referenční hodnota referenční úrovně produktu rafinérií. |
(29) |
Vzhledem k tomu, že při výrobě monomeru vinylchloridu je vodík používán do určité míry jako palivo nahrazující konvenční paliva, jako je zemní plyn, čímž se snižují přímé emise z procesu spalování, ale rovněž s ohledem na to, že použití vodíku jako vstupní suroviny se upřednostňuje z důvodu jeho účinnosti z hlediska celkových emisí skleníkových plynů, nahlíží se v rámci referenční úrovně monomeru vinylchloridu na vodík používaný jako palivo tak, jako by se jednalo o zemní plyn. |
(30) |
Aby se zajistily rovné podmínky pro výrobu vodíku a syntetického plynu v rafinériích a chemických závodech, referenční úroveň pro tyto produkty by měla být založena na přístupu CWT a hodnotě referenční úrovně rafinérií. Obě referenční úrovně produktu se týkají definované objemové koncentrace vodíku. |
(31) |
Vzhledem k tomu, že v odvětví energetiky by se od roku 2013 mělo stát výlučné dražení povolenek pravidlem a zároveň s ohledem na schopnost tohoto odvětví přesouvat zvýšené náklady na oxid uhličitý, a dále k tomu, že na výrobu elektřiny by neměly být přidělovány bezplatné povolenky, s výjimkou přechodného přidělování bezplatných povolenek na modernizaci výroby elektřiny a na výrobu elektřiny z odpadních plynů, by se toto rozhodnutí nemělo vztahovat na bezplatné přidělování povolenek na emise vznikající při výrobě či spotřebě elektřiny. Nicméně podle čl. 10a odst. 6 směrnice 2003/87/ES odvětví nebo pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, mohou obdržet kompenzaci nákladů spojených s emisemi skleníkových plynů, které se promítají do cen elektřiny, na základě finančních opatření přijatých členskými státy v souladu s platnými a připravovanými pravidly státní podpory, která Komise v této oblasti přijme. |
(32) |
Je rovněž vhodné, aby referenční úrovně produktu zohledňovaly účinné způsoby využívání energie z odpadních plynů a emise spojené s využíváním této energie. Proto byl pro účely stanovení hodnot referenčních úrovní pro produkty, při jejichž výrobě vznikají odpadní plyny, ve značné míře zohledněn obsah uhlíku v těchto odpadních plynech. V případě, že jsou odpadní plyny vyváženy z výrobního procesu mimo systémové hranice referenční úrovně příslušného produktu a spáleny za účelem výroby tepla mimo systémové hranice postupu, pro který je stanovena referenční úroveň v příloze I, související emise by měly být zohledněny prostřednictvím přidělení dodatečných povolenek na emise na základě referenční úrovně tepla nebo paliva. Vzhledem k obecné zásadě, že žádné povolenky na emise by neměly být bezplatně přiděleny na výrobu elektřiny, aby se předešlo neopodstatněnému narušení hospodářské soutěže na trzích s elektřinou dodávanou pro potřeby průmyslových zařízení, a s ohledem na cenu uhlíku, která je nedílnou součástí ceny elektřiny, je vhodné, aby v případě, kdy jsou odpadní plyny vyváženy z výrobního procesu mimo systémové hranice referenční úrovně příslušného produktu a spáleny za účelem výroby elektřiny, nebyly přiděleny žádné dodatečné povolenky za vyšší podíl uhlíku, než je obsah uhlíku v odpadním plynu, který je zohledněn v referenční úrovni příslušného produktu. |
(33) |
Referenční úrovně produktu rovněž zohledňují historické emise ze spalování odpadních plynů spojených s výrobou příslušného produktu. Paliva používaná pro bezpečnostní spalování by měla být považována za paliva používaná pro výrobu neměřitelného tepla, aby se zohlednila závazná povaha tohoto spalování. |
(34) |
Je třeba realizovat výrazné investice do opatření zaměřených na boj proti změně klimatu a snížení uhlíkové intenzity hospodářství. Toto rozhodnutí by proto mělo být uplatňováno způsobem, který podpoří investice do čistých technologií v každém odvětví a pododvětví. Podle směrnice 2003/87/ES mohou v budoucnosti tento cíl doplnit další politiky a opatření, které mohou podpořit účinné využívání povolenek za účelem vytvoření dostatečných investic do energeticky účinnějších technologií. Zejména v případě, že konečný roční počet povolenek bezplatně přidělených všem stávajícím zařízením stanoveným v souladu s tímto rozhodnutím je výrazně nižší než maximální roční počet povolenek stanovený v čl. 10a odst. 5 směrnice 2003/87/ES, by změna tohoto rozhodnutí mohla motivovat k dalšímu snižování emisí skleníkových plynů v souladu s čl. 10a odst. 1 směrnice 2003/87/ES tím, že se povolenky přidělí zařízením schopným zavádět nové technologie, jež emise skleníkových plynů dále sníží. |
(35) |
Investice do rozsáhlého rozšíření kapacity, které umožňují novým účastníkům na trhu přístup k rezervě stanovené v čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES, by měly být jednoznačné a měly by dosahovat určité výše, aby se zabránilo předčasnému vyčerpání rezervy povolenek na emise vytvořené pro nové účastníky na trhu, narušení hospodářské soutěže, zbytečné administrativní zátěži a aby bylo zajištěno rovné zacházení se zařízeními ve všech členských státech. Je proto vhodné stanovit prahovou hodnotu pro rozsáhlou změnu kapacity o 10 % instalované kapacity zařízení a vyžadovat, aby změna instalované kapacity měla za následek významně vyšší či nižší úroveň činnosti dotčeného zařízení. Nicméně při posuzování toho, zda je této prahové hodnoty dosaženo, by mělo být zohledněno dílčí rozšíření či snížení kapacity. |
(36) |
Vzhledem k omezenému množství povolenek v rezervě pro nové účastníky na trhu je vhodné posoudit, zda v případě, kdy se novým účastníkům na trhu vydá velké množství těchto povolenek, je zajištěn náležitý a spravedlivý přístup ke zbývajícím povolenkám v této rezervě. V závislosti na výsledcích uvedeného posouzení lze případně zavést čekací systém. Návrh tohoto systému a definice jeho kritérií způsobilosti by měly zohlednit různé povolovací postupy v členských státech, měly by bránit zneužití a neměly by vytvářet motivaci k zadržování povolenek v rezervě po nepřiměřeně dlouhé období. |
(37) |
S cílem zajistit, aby bezplatné povolenky na emise nebyly přidělovány zařízením, jež ukončila provoz, by toto rozhodnutí mělo stanovit opatření, která taková zařízení definují a zakazují vydávání povolenek, pokud nelze prokázat, že dané zařízení výrobu v určité a přiměřené době obnoví. |
(38) |
S cílem upravit množství povolenek na emise, které mají být přiděleny zařízení, jež částečně ukončilo provoz, byly stanoveny konkrétní prahové hodnoty, které srovnávají omezenou úroveň činnosti s počáteční úrovní činnosti. Množství povolenek na emise, které mají být přiděleny, by mělo být odpovídajícím způsobem upraveno počínaje rokem následujícím po roce, během něhož zařízení částečně ukončilo provoz. V případě, že takové zařízení opět dosáhne úrovně činnosti, která přesahuje prahové hodnoty, by původní množství povolenek na emise, které má být přiděleno, mělo být v závislosti na úrovni provozu zařízení částečně nebo dokonce zcela obnoveno. |
(39) |
V příslušných případech byly zohledněny pokyny pro výklad přílohy I směrnice 2003/87/ES. |
(40) |
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí stanoví přechodná pravidla harmonizovaného přidělování bezplatných povolenek na emise platná v celé Unii podle směrnice 2003/87/ES od roku 2013.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se vztahuje na přidělování bezplatných povolenek na emise podle kapitoly III (stacionární zařízení) směrnice 2003/87/ES v obchodovacích obdobích od roku 2013, s výjimkou přechodného přidělování bezplatných povolenek na emise v souvislosti s modernizací výroby elektřiny podle článku 10c směrnice 2003/87/ES.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a) |
„stávajícím zařízením“ jakékoli zařízení, které poprvé provádí jednu či více činností uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES nebo činnost, na niž se vztahuje systém Unie, v souladu s článkem 24 uvedené směrnice, a které
|
b) |
„dílčím zařízením pro referenční úroveň produktu (product benchmark sub-installation)“ vstupy, výstupy a příslušné emise související s výrobou produktu, pro nějž byla stanovena referenční úroveň v příloze I; |
c) |
„dílčím zařízením pro referenční úroveň tepla (heat benchmark sub-installation)“ vstupy, výstupy a příslušné emise, které nejsou spojeny s dílčím zařízením pro referenční úroveň produktu a které souvisejí s výrobou, dovozem (ze zařízení nebo jiného subjektu, na který se vztahuje systém Unie) nebo s výrobou i dovozem (ze zařízení nebo jiného subjektu, na který se vztahuje systém Unie) měřitelného tepla, jež se
|
d) |
„dílčím zařízením pro referenční úroveň paliva (fuel benchmark sub-installation)“ vstupy, výstupy a příslušné emise, které nejsou spojeny s dílčím zařízením pro referenční úroveň produktu a které souvisejí s výrobou neměřitelného tepla spalováním paliva, jež je spotřebováváno při výrobě produktů, při výrobě jiné mechanické energie než energie používané k výrobě elektřiny, při topení nebo chlazení s výjimkou tepla spotřebovaného při výrobě elektřiny, včetně bezpečnostního spalování; |
e) |
„měřitelným teplem“ čistý tok tepla dopravovaný prostřednictvím zjistitelných potrubí nebo vedení pomocí prostředku pro přenos tepla, jako je zejména pára, horký vzduch, voda, ropa, tekuté kovy a soli, pro něž je nebo by mohl být instalován měřič tepla; |
f) |
„měřičem tepla“ měřič tepla ve smyslu přílohy MI-004 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/22/ES (5) nebo jakékoliv jiné zařízení sloužící k měření a zaznamenávání množství vyrobené tepelné energie na základě objemových průtoků a teplot; |
g) |
„neměřitelným teplem“ jiné teplo než teplo měřitelné; |
h) |
„dílčím zařízením pro emise z procesů (process emissions sub-installation)“ emise skleníkových plynů uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES kromě oxidu uhličitého, k nimž dochází mimo systémové hranice referenční úrovně produktu uvedeného v příloze I, nebo emise oxidu uhličitého, k nimž dochází mimo systémové hranice referenční úrovně produktu uvedeného v příloze I, v důsledku některé z následujících činností a emise ze spalování částečně zoxidovaného uhlíku, který vzniká v důsledku následujících činností za účelem výroby měřitelného tepla, neměřitelného tepla nebo elektřiny, za předpokladu, že se odečtou emise, které by vznikly při spalování takového množství zemního plynu, jež je rovno technicky využitelnému energetickému obsahu spáleného částečně zoxidovaného uhlíku:
|
i) |
„rozsáhlým rozšířením kapacity“ rozsáhlé navýšení počáteční instalované kapacity dílčího zařízení, v jehož důsledku dojde ke všem těmto okolnostem:
|
j) |
„rozsáhlým snížením kapacity“ jedna nebo více zjistitelných fyzických změn vedoucích k rozsáhlému snížení počáteční instalované kapacity a úrovně činnosti dílčího zařízení v rozsahu, jenž je považován za rozsáhlé rozšíření kapacity; |
k) |
„rozsáhlou změnou kapacity“ buď rozsáhlé rozšíření kapacity, nebo rozsáhlé snížení kapacity; |
l) |
„navýšenou kapacitou“ rozdíl mezi počáteční instalovanou kapacitou dílčího zařízení a instalovanou kapacitou téhož dílčího zařízení poté, co u něj bylo provedeno rozsáhlé rozšíření kapacity, která se určí na základě průměru dvou nejvyšších měsíčních objemů výroby během prvních šesti měsíců následujících po zahájení změněného provozu; |
m) |
„sníženou kapacitou“ rozdíl mezi počáteční instalovanou kapacitou dílčího zařízení a instalovanou kapacitou téhož dílčího zařízení poté, co u něj bylo provedeno rozsáhlé snížení kapacity, která se určí na základě průměru dvou nejvyšších měsíčních objemů výroby během prvních šesti měsíců následujících po zahájení změněného provozu; |
n) |
„zahájením běžného provozu“ ověřený a schválený první den nepřetržitého devadesátidenního období, nebo v případě, že obvyklý výrobní cyklus v daném odvětví nepředpokládá nepřetržitou výrobu, první den devadesátidenního období rozděleného na výrobní cykly specifické pro dané odvětví, během něhož je zařízení v provozu a využívá alespoň 40 % kapacity, pro niž je jeho technické vybavení konstruováno, případně s přihlédnutím k provozním podmínkám specifickým pro dané zařízení; |
o) |
„zahájením změněného provozu“ ověřený a schválený první den nepřetržitého devadesátidenního období, nebo v případě, že obvyklý výrobní cyklus v daném odvětví nepředpokládá nepřetržitou výrobu, první den devadesátidenního období rozděleného na výrobní cykly specifické pro dané odvětví, během něhož je změněné dílčí zařízení v provozu a využívá alespoň 40 % kapacity, pro niž je jeho technické vybavení konstruováno, případně s přihlédnutím k provozním podmínkám specifickým pro dané zařízení; |
p) |
„bezpečnostním spalováním“ spalování pilotních paliv a velmi kolísavého množství plynů ze zpracování nebo zbytkových plynů v jednotce vystavené atmosférickým narušením, které je výslovně vyžadováno z bezpečnostních důvodů v příslušných povoleních pro zařízení; |
q) |
„soukromou domácností“ obytná jednotka, kterou si osoby jednotlivě nebo ve skupinách zařídí tak, aby jim mohlo být poskytováno měřitelné teplo; |
r) |
„ověřovatelem“ příslušná, nezávislá osoba nebo ověřovací subjekt odpovědný za provádění a vykazování procesu ověřování v souladu s podrobnými požadavky stanovenými členským státem podle přílohy V směrnice 2003/87/ES; |
s) |
„přiměřeným ujištěním“ vysoká, nikoli však absolutní míra ujištění kladně vyjádřená v ověřovacím posudku a udávající, že údaje, jež podléhají ověření, neobsahují významnou nesprávnost; |
t) |
„mírou ujištění“ míra jistoty, s níž ověřovatel v závěrech ověření uvede, že bylo prokázáno, že údaje předložené k danému zařízení neobsahují nebo obsahují významnou nesprávnost; |
u) |
„významnou nesprávností“ podstatná neprávnost (opomenutí, nesprávná prohlášení a chyby s výjimkou přípustné nejistoty) v předložených údajích, která by podle odborného posudku ověřovatele mohla mít vliv na následné použití těchto údajů příslušným orgánem při výpočtu přidělených povolenek na emise. |
Článek 4
Příslušný orgán a zaokrouhlování
1. Členské státy přijmou k provedení pravidel tohoto rozhodnutí příslušná správní opatření, včetně jmenování příslušného orgánu či orgánů v souladu s článkem 18 směrnice 2003/87/ES.
2. Veškeré výpočty týkající se množství povolenek provedené v souladu s tímto rozhodnutím se zaokrouhlují směrem nahoru na nejbližší povolenku.
KAPITOLA II
STÁVAJÍCÍ ZAŘÍZENÍ
Článek 5
Určení zařízení
1. Každý členský stát určí všechna zařízení nacházející se na jeho území, která jsou způsobilá pro přidělení bezplatných povolenek podle článku 10a směrnice 2003/87/ES.
2. Každý členský stát rovněž určí všechny výrobce elektřiny produkující teplo a malá zařízení, která mohou být vyloučena ze systému Unie na základě článku 27 směrnice 2003/87/ES.
Článek 6
Rozdělení na dílčí zařízení
1. Pro účely tohoto rozhodnutí členské státy rozdělí všechna zařízení způsobilá pro bezplatné přidělení povolenek na emise podle článku 10a směrnice 2003/87/ES na jedno nebo více těchto dílčích zařízení:
a) |
dílčí zařízení pro referenční úroveň produktu; |
b) |
dílčí zařízení pro referenční úroveň tepla; |
c) |
dílčí zařízení pro referenční úroveň paliva; |
d) |
dílčí zařízení pro emise z procesů. |
Dílčí zařízení musí v co největší možné míře odpovídat fyzickým částem zařízení.
U dílčích zařízení pro referenční úroveň tepla, dílčích zařízení pro referenční úroveň paliva a dílčích zařízení pro emise z procesů členské státy jasně rozliší na základě kódů NACE a Prodcom, zda příslušný proces spadá, nebo nespadá do odvětví či pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU.
Jestliže zařízení, na něž se vztahuje systém Unie, vyrobilo a vyvezlo měřitelné teplo do zařízení nebo jiného subjektu, na který se systém Unie nevztahuje, členské státy předpokládají, že příslušný proces dílčího zařízení pro referenční úroveň tepla spojený s tímto teplem nespadá do odvětví ani pododvětví, u něhož se má za to, že mu hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU, ledaže příslušný orgán zjistí, že spotřebitel měřitelného tepla pochází z odvětví nebo pododvětví, u něhož se má za to, že mu hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU.
2. Součet vstupů, výstupů a objemu emisí jednotlivých dílčích zařízení nesmí přesáhnout vstupy, výstupy a celkový objem emisí zařízení.
Článek 7
Shromažďování základních údajů
1. Pro každé stávající zařízení způsobilé pro přidělení bezplatných povolenek na emise podle článku 10a směrnice 2003/87/ES, včetně zařízení, která jsou v provozu pouze příležitostně, zejména zařízení, která jsou držena v rezervě nebo v pohotovostním režimu, a zařízení provozovaná podle sezónního rozvrhu členské státy za všechny roky v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008 nebo případně od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2010, během kterých bylo zařízení v provozu, shromáždí od provozovatele veškeré příslušné informace a údaje týkající se jednotlivých parametrů uvedených v příloze IV.
2. Členské státy shromáždí údaje pro každé dílčí zařízení zvlášť. V případě potřeby si členské státy mohou od provozovatele vyžádat další údaje.
V případě, že 95 % vstupů, výstupů a příslušných emisí dílčího zařízení pro referenční úroveň tepla, dílčího zařízení pro referenční úroveň paliva nebo dílčího zařízení pro emise z procesů spadá do odvětví či pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU, nebo v případě, že 95 % vstupů, výstupů a příslušných emisí dílčího zařízení pro referenční úroveň tepla, dílčího zařízení pro referenční úroveň paliva nebo dílčího zařízení pro emise z procesů spadá do odvětví a pododvětví, u nichž se nemá za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, mohou členské státy zprostit provozovatele povinnosti poskytnout údaje umožňující rozlišit, zda se jedná o riziko úniku uhlíku.
3. Členské státy od provozovatele požadují, aby předložil počáteční instalovanou kapacitu jednotlivých dílčích zařízení pro referenční úroveň produktu, již určí tímto způsobem:
a) |
počáteční instalovaná kapacita se v zásadě stanoví jako průměr dvou nejvyšších měsíčních objemů výroby v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008 za předpokladu, že dílčí zařízení bylo provozováno při této zátěži 720 hodin měsíčně a 12 měsíců v roce; |
b) |
pokud není možné určit počáteční instalovanou kapacitu podle písmena a), provede se pokusné ověření kapacity dílčího zařízení pod dohledem ověřovatele, aby se zajistilo, že použité parametry jsou typické pro dotčené odvětví a že výsledky pokusného ověření jsou reprezentativní. |
4. Pokud u dílčího zařízení došlo v období od 1. ledna 2005 do 30. června 2011 k rozsáhlé změně kapacity, členské státy požádají provozovatele, aby kromě počáteční instalované kapacity daného dílčího zařízení, určené v souladu s odstavcem 3, do zahájení změněného provozu předložil také navýšenou nebo případně sníženou kapacitu, jakož i instalovanou kapacitu dílčího zařízení, u něhož došlo k rozsáhlé změně kapacity, určenou na základě průměru dvou nejvyšších měsíčních objemů výroby během prvních šesti měsíců následujících po zahájení změněného provozu. Členské státy mají za to, že tato instalovaná kapacita dílčího zařízení po rozsáhlé změně kapacity představuje počáteční instalovanou kapacitu dílčího zařízení pro potřeby posouzení veškerých dalších rozsáhlých změn kapacity.
5. Členské státy získají, zaznamenají a zdokumentují údaje způsobem, který umožní jejich náležité využití příslušným orgánem.
Členské státy mohou provozovatele požádat, aby k předložení údajů použil elektronickou šablonu, nebo za tímto účelem mohou specifikovat formát souboru. Členské státy však provozovateli umožní použít jakoukoli specifikovanou elektronickou šablonu nebo formát souboru uveřejněný Komisí pro účely shromažďování údajů podle tohoto článku, s výjimkou případů, kdy specifikovaná šablona či formát souboru členského státu vyžaduje přinejmenším zadání stejných údajů.
6. Vstupy, výstupy a příslušné emise, pro něž jsou dostupné pouze údaje pro zařízení jako celek, se poměrně přidělí příslušným dílčím zařízením takto:
a) |
v případě, že jsou produkty vyráběny jeden po druhém ve stejné výrobní lince, vstupy, výstupy a příslušné emise se přidělí sekvenčně na základě doby využití za rok u každého dílčího zařízení; |
b) |
v případě, že není možné vstupy, výstupy a příslušné emise přidělit podle písmena a), přidělí se na základě hmotnosti či objemu jednotlivých vyráběných produktů nebo odhadů založených na poměru volné reakční entalpie souvisejících chemických reakcí či na základě jiného vhodného distribučního klíče, který lze podepřít důkladnou vědeckou metodikou. |
7. Členské státy od provozovatelů požadují, aby předkládali úplné a jednotné údaje a aby zajistili, že se dílčí zařízení mezi sebou nepřekrývají a že nedochází k dvojímu započtení. Členské státy zejména zajistí, aby provozovatelé prováděli hloubkovou kontrolu a předkládali údaje vykazující nejvyšší možnou míru přesnosti tak, aby bylo možné podat přiměřené ujištění o integritě údajů.
Za tímto účelem členské státy zajistí, aby každý provozovatel rovněž předložil zprávu o metodice obsahující zejména popis zařízení, použitou metodiku kompilace, různé zdroje údajů, jednotlivé kroky výpočtu a případně též předpoklady a metodiku použitou k přiřazení emisí příslušným dílčím zařízením v souladu s odstavcem 6. Členské státy mohou provozovateli nařídit, aby prokázal přesnost a úplnost poskytnutých údajů.
8. V případě, že údaje chybějí, členské státy si od provozovatele vyžádají náležité odůvodnění.
Členské státy požadují, aby provozovatel veškeré chybějící údaje nahradil konzervativními odhady, založenými zejména na osvědčené praxi v odvětví a nejaktuálnějších vědeckých a technických poznatcích, před ověřením nebo nejpozději během ověření ověřovatelem.
V případě, že jsou údaje částečně k dispozici, se konzervativním odhadem rozumí, že extrapolovaná hodnota nesmí překročit 90 % hodnoty získané s využitím dostupných údajů.
Pokud nejsou k dispozici žádné údaje o měřitelných tocích tepla u dílčího zařízení pro referenční úroveň tepla, může být odvozena náhradní hodnota z příslušného energetického vstupu, který se vynásobí naměřenou účinností výroby tepla ověřenou ověřovatelem. V případě, že takové údaje o účinnosti nejsou dostupné, uplatní se na odpovídající energetický vstup výroby měřitelného tepla referenční účinnost 70 %.
9. Každý členský stát zpřístupní na požádání údaje shromážděné podle odstavců 1 až 6 Komisi.
Článek 8
Ověřování
1. V rámci postupu shromažďování údajů v souladu s článkem 7 členské státy přijmou pouze údaje, které byly ověřovatelem označeny za uspokojivé. Postup ověřování se zaměří na zprávu o metodice a vykázané parametry uvedené v článku 7 a v příloze IV. Ověřování se týká spolehlivosti, věrohodnosti a přesnosti údajů poskytnutých provozovatelem a musí vyústit v ověřovací posudek, v němž je s přiměřeným ujištěním uvedeno, že předložené údaje neobsahují významné nesprávnosti.
2. Členské státy zajistí, aby ověřovatel byl nezávislý na provozovateli, vykonával své činnosti kvalitně, objektivně a profesionálně a rozuměl všem těmto bodům:
a) |
ustanovením tohoto rozhodnutí, jakož i příslušným normám a pokynům; |
b) |
požadavkům právních a správních předpisů týkajícím se ověřovaných činností; |
c) |
vytváření veškerých informací týkajících se jednotlivých parametrů nebo zdrojů emisí v zařízení, zejména pokud jde o shromažďování, měření, výpočet a vykazování údajů. |
3. Kromě požadavků stanovených v rozhodnutí 2007/589/ES členské státy zajistí, aby byly splněny všechny tyto minimální požadavky:
a) |
ověřovatel ověření naplánoval a provedl na základě odborně-skeptického přístupu a s vědomím toho, že mohou existovat okolnosti vedoucí k významným nesprávnostem informací a předložených údajů; |
b) |
ověřovatel potvrdil pouze vykázané parametry stanovené s vysokou mírou jistoty. Vysoká míra jistoty předpokládá, že provozovatel nutně prokáže, že:
|
c) |
ověřovatel zahájil proces ověřování strategickou analýzou všech relevantních činností prováděných v zařízení a má přehled o všech činnostech a jejich významu pro přidělování povolenek; |
d) |
ověřovatel zohlednil informace obsažené v povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů nebo v jiných příslušných environmentálních povoleních, jako je povolení stanovené ve směrnici 2008/1/ES, zejména při posuzování počáteční instalované kapacity dílčích zařízení; |
e) |
ověřovatel analyzoval inherentní a kontrolní rizika spojená s rozsahem a komplexností činností provozovatele a spojená s parametry přidělování, která by mohla vést k významným nepřesnostem, a na základě této analýzy rizik vypracoval plán ověření; |
f) |
ověřovatel případně provedl prohlídku na místě za účelem kontroly provozu měřidel a systémů monitorování, provedl dotazování a shromáždil dostatečné informace a důkazy. Jestliže ověřovatel usoudil, že kontrola na místě není vhodná, musí být schopen své rozhodnutí obhájit před příslušným orgánem; |
g) |
ověřovatel uskutečnil plán ověřování tím, že shromáždil údaje v souladu se stanovenými metodami odběru vzorků, rekapitulačními kontrolami, přezkoumáním dokladů, analytickými postupy a postupy přezkoumání údajů, včetně všech dalších příslušných důkazů, na nichž ověřovatel založí svůj ověřovací posudek; |
h) |
ověřovatel si od provozovatele vyžádal jakékoli chybějící údaje nebo doplnění chybějících částí revizních záznamů, vysvětlení odchylek v parametrech či údajích o emisích nebo revizi výpočtů nebo úpravu vykazovaných údajů; |
i) |
ověřovatel připravil zprávu o interním ověřování. Tato zpráva o ověřování zaznamenává důkazy o tom, že strategická analýza, analýza rizika a plán ověřování byly provedeny úplně, a poskytuje dostatečné informace na podporu ověřovacích posudků. Zpráva o interním ověřování musí rovněž umožnit potenciální vyhodnocení auditu příslušným orgánem a akreditačním orgánem; |
j) |
ověřovatel vydal posudek s ohledem na to, zda vykázané parametry obsahují významnou nepřesnost a zda na základě zjištění obsažených ve zprávě o interním ověřování existují jiné problémy, jež mají význam pro ověřovací posudek; |
k) |
ověřovatel předložil metodiku ověřování, svá zjištění a ověřovací posudek ve zprávě o ověřování určené provozovateli, kterou provozovatel se zprávou o metodice a vykázanými parametry předloží příslušnému orgánu. |
4. Členské státy nepřidělí bezplatné povolenky na emise zařízení v případě, že údaje týkající se tohoto zařízení nebyly v rámci ověřování označeny za uspokojivé.
Členské státy se mohou rozhodnout přidělit bezplatné povolenky určitému zařízení, jehož údaje nebyly v rámci ověřování označeny za uspokojivé, pouze pokud jsou přesvědčeny, že chybějící údaje, které vedly k danému posudku ověřovatele, jsou důsledkem mimořádných a nepředvídatelných okolností, kterým se nedalo předejít ani v případě, že by byla vynaložena veškerá náležitá péče, a které jsou mimo kontrolu provozovatele dotčeného zařízení, zejména takových okolností, jako jsou přírodní katastrofy, válka, hrozba válkou, teroristické činy, revoluce, povstání, sabotáž nebo vandalismus.
5. Po ověření členské státy zejména zajistí, aby se jednotlivá dílčí zařízení mezi sebou vzájemně nepřekrývala a nedocházelo k dvojímu započtení.
Článek 9
Historická úroveň činnosti
1. U stávajících zařízení členské státy určí historickou úroveň činnosti každého zařízení za základní období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008, nebo – v případě vyšší úrovně činnosti – za základní období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2010 na základě údajů shromážděných podle článku 7.
2. Historická úroveň činnosti týkající se produktů se u každého produktu, pro nějž byla stanovena referenční úroveň podle přílohy I, vztahuje ke střední hodnotě roční historické výroby tohoto produktu v dotčeném zařízení během základního období.
3. Historická úroveň činnosti týkající se tepla se vztahuje ke střední hodnotě ročního historického dovozu (ze zařízení, na které se vztahuje systém Unie), výroby nebo dovozu (ze zařízení, na které se vztahuje systém Unie) i výroby měřitelného tepla, jež se spotřebovává v rámci hranic zařízení při výrobě produktů, při výrobě jiné mechanické energie než energie používané k výrobě elektřiny, při topení nebo chlazení s výjimkou tepla spotřebovaného při výrobě elektřiny nebo jež se vyváží do zařízení nebo jiného subjektu, na který se nevztahuje systém Unie, s výjimkou tepla vyvezeného za účelem výroby elektřiny během základního období a je vyjádřena v terajoulech za rok.
4. Historická úroveň činnosti týkající se paliva se vztahuje ke střední hodnotě roční historické spotřeby paliv použitých při výrobě neměřitelného tepla spotřebovaného při výrobě produktů, při výrobě jiné mechanické energie než energie používané k výrobě elektřiny, při topení nebo chlazení s výjimkou tepla spotřebovaného při výrobě elektřiny, včetně bezpečnostního spalování, během základního období a je vyjádřena v terajoulech za rok.
5. U emisí z procesů, které vznikly v souvislosti s výrobou produktů v dotčeném zařízení během základního období uvedeného v odstavci 1, se historická úroveň činnosti týkající se procesů vztahuje ke střední hodnotě ročních historických emisí z procesů a je vyjádřena v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého.
6. Pro účely stanovení středních hodnot podle odstavců 1 až 5 se zohledňují pouze kalendářní roky, během nichž bylo zařízení v provozu alespoň jeden den.
Pokud bylo zařízení během příslušného základního období v provozu méně než dva kalendářní roky, historické úrovně činnosti se vypočítají na základě počáteční instalované kapacity jednotlivých dílčích zařízení určené v souladu s metodikou stanovenou v čl. 7 odst. 3, která se vynásobí příslušným koeficientem využití kapacity určeným v souladu s čl. 19 odst. 2.
7. Odchylně od odstavce 2 členské státy určí historickou úroveň činnosti týkající se produktů u produktů, na něž se vztahují referenční úrovně produktu uvedené v příloze III, na základě střední hodnoty roční historické výroby podle vzorců uvedených v téže příloze.
8. Stávající zařízení, která jsou v provozu pouze příležitostně, zejména včetně zařízení, která jsou držena v rezervě nebo v pohotovostním režimu, a zařízení provozovaná podle sezónního rozvrhu, která nebyla v provozu alespoň jeden den v daném kalendářním roce během základního období, se zohlední při stanovování středních hodnot podle odstavce 1 za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a) |
je jasně prokázáno, že zařízení je v provozu pouze příležitostně, zejména je-li pravidelně provozováno jako rezervní či pohotovostní kapacita nebo je-li pravidelně provozováno podle sezónního rozvrhu; |
b) |
na zařízení se vztahuje povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů a všechna další příslušná povolení k provozu zařízení, která jsou vyžadována vnitrostátním právním řádem členského státu; |
c) |
je technicky možné zahájit provoz v krátké době a je pravidelně prováděna údržba. |
9. U stávajícího zařízení, u něhož v období od 1. ledna 2005 do 30. června 2011 došlo k rozsáhlému rozšíření či rozsáhlému snížení kapacity, je historickými úrovněmi činnosti součet středních hodnot stanovených podle odstavce 1 bez rozsáhlé změny kapacity a historických úrovní činnosti navýšené či snížené kapacity.
Historickými úrovněmi činnosti navýšené či snížené kapacity je rozdíl mezi počáteční instalovanou kapacitou jednotlivých dílčích zařízení, u nichž došlo k rozsáhlé změně kapacity určené v souladu s čl. 7 odst. 3, do zahájení změněného provozu a instalovanou kapacitou po rozsáhlé změně kapacity určené v souladu s čl. 7 odst. 4, který se vynásobí průměrným historickým využitím kapacity dotčeného zařízení v letech před zahájením změněného provozu.
Článek 10
Přidělování povolenek na úrovni zařízení
1. Na základě údajů shromážděných v souladu s článkem 7 členské státy pro každý rok vypočítají množství povolenek na emise bezplatně přidělených od roku 2013 každému stávajícímu zařízení na jejich území podle odstavců 2 až 8.
2. Pro účely tohoto výpočtu členské státy nejprve pro každé dílčí zařízení zvlášť stanoví předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise, a to tímto způsobem:
a) |
u každého dílčího zařízení pro referenční úroveň produktu odpovídá předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise za daný rok hodnotě této referenční úrovně produktu, jak je uvedeno v příloze I, která se vynásobí příslušnou historickou úrovní činnosti týkající se produktů; |
b) |
u
|
3. Je-li měřitelné teplo vyváženo do soukromých domácností a předběžné roční množství povolenek na emise určené v souladu s odst. 2 písm. b) bodem i) na rok 2013 je nižší než střední hodnota ročních historických emisí spojená s výrobou měřitelného tepla vyvezeného daným dílčím zařízením do soukromých domácností v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008, předběžné roční množství povolenek na emise na rok 2013 se upraví o příslušný rozdíl. V jednotlivých letech období 2014–2020 se předběžné roční množství povolenek na emise určené v souladu s odst. 2 písm. b) bodem i) upraví za předpokladu, že předběžné roční množství povolenek na emise na daný rok je nižší než procentní podíl výše uvedené střední hodnoty ročních historických emisí. Uvedený procentní podíl činí 90 % v roce 2014 a každý následující rok se sníží o 10 procentních bodů
4. Pro účely provedení čl. 10a odst. 11 směrnice 2003/87/ES se koeficienty uvedené v příloze VI použijí na předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených jednotlivým dílčím zařízením podle odstavce 2 tohoto článku za daný rok v případě, že procesy v těchto dílčích zařízeních spadají do odvětví a pododvětví, u nichž se nemá za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU.
V případě, že procesy v těchto dílčích zařízeních spadají do odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU, koeficientem, který se použije pro roky 2013 a 2014, je hodnota 1. Odvětví či pododvětví, u nichž je koeficientem pro roky 2015 až 2020 hodnota 1, se určí podle čl. 10a odst. 13 směrnice 2003/87/ES.
5. V případě, že alespoň 95 % historické úrovně činnosti dílčího zařízení pro referenční úroveň tepla, dílčího zařízení pro referenční úroveň paliva nebo dílčího zařízení pro emise z procesů spadá do odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU, má se za to, že značné riziko úniku uhlíku hrozí dílčímu zařízení jako celku.
V případě, že alespoň 95 % historické úrovně činnosti dílčího zařízení pro referenční úroveň tepla, dílčího zařízení pro referenční úroveň paliva nebo dílčího zařízení pro emise z procesů spadá do odvětví a pododvětví, u nichž se nemá za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU, má se za to, že značné riziko úniku uhlíku nehrozí dílčímu zařízení jako celku.
6. Předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělené dílčím zařízením, která získala měřitelné teplo od dílčích zařízení vyrábějících produkty, na které se vztahují referenční úrovně kyseliny dusičné uvedené v příloze I, se sníží o roční historickou spotřebu tohoto tepla během základního období uvedeného v čl. 9 odst. 1, která se vynásobí hodnotou referenční úrovně tepla pro toto měřitelné teplo, jak je uvedeno v příloze I.
7. Předběžným celkovým ročním množstvím povolenek na emise bezplatně přidělených jednotlivým zařízením je souhrn předběžného ročního množství bezplatně přidělených povolenek na emise všech dílčích zařízení, které se vypočítá podle odstavců 2, 3, 4, 5 a 6.
V případě, že zařízení zahrnuje dílčí zařízení vyrábějící buničinu (sulfátovou krátkovláknitou buničinu, sulfátovou dlouhovláknitou buničinu, termomechanickou a mechanickou buničinu, sulfitovou buničinu nebo další druhy buničiny, na které se nevztahuje referenční úroveň produktu), která vyvážejí měřitelné teplo do jiných technicky propojených dílčích zařízení, v předběžném celkovém ročním množství bezplatně přidělených povolenek na emise se zohlední – aniž je tím dotčeno předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených jiným dílčím zařízením dotčeného zařízení – předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise, pouze pokud jsou produkty z buničiny vyrobené tímto dílčím zařízením uvedeny na trh a nejsou v tomtéž zařízení ani v jiných technicky propojených zařízeních zpracovávány na papír.
8. Při stanovování předběžného celkového ročního množství povolenek na emise bezplatně přidělených jednotlivým zařízením členské státy zajistí, aby emise nebyly započteny dvakrát a aby množství přidělených povolenek nebylo záporné. Emise se nezapočítávají dvakrát zejména v případě, že zařízení dováží meziprodukt, na nějž se vztahuje referenční úroveň produktu podle definice příslušných systémových hranic stanovené v příloze I, při stanovování předběžného celkového ročního množství bezplatných povolenek na emise přidělených oběma dotčeným zařízením.
9. Konečným celkovým ročním množstvím povolenek na emise bezplatně přidělených jednotlivým stávajícím zařízením je s výjimkou zařízení, na něž se vztahuje čl. 10a odst. 3 směrnice 2003/87/ES, předběžné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených jednotlivým zařízením určené v souladu s odstavcem 7, jež se vynásobí opravným koeficientem, který je jednotný pro všechna odvětví a stanoví se v souladu s čl. 15 odst. 3.
U zařízení, na něž se vztahuje čl. 10a odst. 3 směrnice 2003/87/ES a která jsou způsobilá pro přidělování bezplatných povolenek na emise, odpovídá konečné celkové roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise předběžnému celkovému ročnímu množství povolenek na emise bezplatně přidělených jednotlivým zařízením určenému v souladu s odstavcem 7, které se každoročně upraví o lineární koeficient uvedený v čl. 10a odst. 4 směrnice 2003/87/ES, přičemž referenčním množstvím je předběžné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému zařízení na rok 2013.
Článek 11
Přidělování povolenek na provoz ethylenové jednotky
Odchylně od čl. 10 odst. 2 písm. a) odpovídá předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dílčímu zařízení pro referenční úroveň produktu v souvislosti s výrobou chemických látek vysoké hodnoty (dále jen „HVC“) hodnotě referenční úrovně produktu pro provoz ethylenové jednotky uvedené v příloze I, která se vynásobí historickou úrovní činnosti stanovenou v souladu s přílohou III a podílem celkových přímých emisí včetně emisí z čistého dovezeného tepla za základní období uvedené v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí, vyjádřených v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého, a souhrnem těchto celkových přímých emisí a příslušných nepřímých emisí za základní období uvedené v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí, které se vypočítají v souladu s čl. 14 odst. 2. K výsledku tohoto výpočtu se připočítá střední hodnota historické produkce vodíku z doplňkové frakce, vyjádřená v tunách vodíku, která se vynásobí 1,78 tuny oxidu uhličitého na tunu vodíku, střední hodnota historické produkce ethylenu z doplňkové frakce, vyjádřená v tunách ethylenu, která se vynásobí 0,24 tuny oxidu uhličitého na tunu ethylenu, a střední hodnota historické produkce dalších chemických látek vysoké hodnoty jiných než vodík a ethylen z doplňkové frakce, vyjádřená v tunách HVC, která se vynásobí 0,16 tuny oxidu uhličitého na tunu HVC.
Článek 12
Přidělování povolenek na monomer vinylchloridu
Odchylně od čl. 10 odst. 2 písm. a) odpovídá předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dílčímu zařízení v souvislosti s výrobou monomeru vinylchloridu (dále jen „VCM“) hodnotě referenční úrovně VCM, která se vynásobí historickou úrovní činnosti pro výrobu VCM, vyjádřenou v tunách, a podílem přímých emisí vyprodukovaných při výrobě VCM včetně emisí z čistého dovezeného tepla za základní období uvedené v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí, které se vypočítají v souladu s čl. 14 odst. 2 a které jsou vyjádřeny v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého, a souhrnem těchto přímých emisí a emisí spojených s výrobou vodíku pro účely výroby VCM za základní období uvedené v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí, které jsou vyjádřeny v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého a vypočítány na základě historické spotřeby tepla při spalování vodíku vyjádřené v terajoulech (TJ), vynásobeným 56,1 tuny oxidu uhličitého na TJ.
Článek 13
Toky tepla mezi zařízeními
V případě, že dílčí zařízení pro referenční úroveň produktu zahrnuje měřitelné teplo dovezené ze zařízení nebo jiného subjektu, na který se nevztahuje systém Unie, předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému dílčímu zařízení pro referenční úroveň produktu stanovené podle čl. 10 odst. 2 písm. a) se sníží o množství tepla historicky dovezeného ze zařízení nebo jiného subjektu, na který se v daném roce systém Unie nevztahuje, vynásobené hodnotou referenční úrovně tepla pro měřitelné teplo stanovenou v příloze I.
Článek 14
Vzájemná zaměnitelnost paliva a elektřiny
1. U každého dílčího zařízení pro referenční úroveň produktu uvedeného v příloze I při zohlednění vzájemné zaměnitelnosti paliva a elektřiny odpovídá předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise hodnotě příslušné referenční úrovně produktu uvedené v příloze I, která se vynásobí historickou úrovní činnosti týkající se produktů a podílem celkových přímých emisí včetně emisí z čistého dovezeného tepla za základní období uvedené v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí, vyjádřených v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého, a souhrnem těchto celkových přímých emisí a příslušných nepřímých emisí za základní období uvedené v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí.
2. Pro účely výpočtu podle odstavce 1 se příslušné nepřímé emise vztahují k příslušné spotřebě elektřiny, jak je uvedeno v definici procesů a emisí zahrnutých v příloze I, během základního období uvedeného v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí, vyjádřené v megawatthodinách, při výrobě dotčeného produktu, která se vynásobí 0,465 tuny oxidu uhličitého na megawatthodinu a je vyjádřena v tunách oxidu uhličitého.
Pro účely výpočtu podle odstavce 1 se emise z čistého dovezeného tepla vztahují k množství měřitelného tepla spotřebovaného při výrobě dotčeného produktu a dovezeného ze zařízení, na která se vztahuje systém Unie, během základního období uvedeného v čl. 9 odst. 1 tohoto rozhodnutí, které se vynásobí hodnotou referenční úrovně tepla uvedenou v příloze I.
KAPITOLA III
ROZHODNUTÍ O PŘIDĚLENÍ POVOLENEK
Článek 15
Vnitrostátní prováděcí opatření
1. V souladu s čl. 11 odst. 1 směrnice 2003/87/ES předloží členské státy Komisi do 30. září 2011 seznam zařízení na svém území, na která se vztahuje směrnice 2003/87/ES, včetně zařízení vymezených podle článku 5, pomocí elektronické šablony, kterou Komise poskytne.
2. Seznam uvedený v odstavci 1 obsahuje k jednotlivým stávajícím zařízením zejména tyto informace:
a) |
identifikaci zařízení a jeho hranic pomocí identifikačního kódu zařízení uvedeného v CITL; |
b) |
identifikaci každého dílčího zařízení v rámci zařízení; |
c) |
u každého dílčího zařízení pro referenční úroveň produktu počáteční instalovanou kapacitu spolu s ročními objemy výroby dotčeného produktu v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2008; |
d) |
u každého zařízení a dílčího zařízení informace o tom, zda spadá do odvětví či pododvětví, u něhož se má za to, že mu hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU; |
e) |
u každého dílčího zařízení předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených na období 2013–2020 stanovené v souladu s čl. 10 odst. 2; |
f) |
kromě informací uvedených v písmenu d) se u dílčích zařízení, která nespadají do odvětví či pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, jak stanoví rozhodnutí 2010/2/EU, předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených na období 2013–2020, které se snižuje o stejné množství z 80 % v roce 2013 na 30 % v roce 2020, stanovené v souladu s čl. 10 odst. 4; |
g) |
u každého dílčího zařízení předběžné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených na období 2013–2020 stanovené v souladu s čl. 10 odst. 6. |
V seznamu se rovněž uvedou všichni výrobci elektřiny produkující teplo a malá zařízení, která mohou být vyloučena ze systému Unie na základě článku 27 směrnice 2003/87/ES.
3. Poté, co Komise obdrží seznam uvedený v odstavci 1 tohoto článku, posoudí zahrnutí jednotlivých zařízení do seznamu a příslušné předběžné celkové roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise.
Poté, co všechny členské státy oznámí předběžné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených na období 2013–2020, stanoví Komise opravný koeficient, který je jednotný pro všechna odvětví a který je uveden v čl. 10a odst. 5 směrnice 2003/87/ES. Tento opravný koeficient se stanoví srovnáním souhrnu předběžného celkového ročního množství povolenek na emise bezplatně přidělených zařízením, která nejsou výrobcem elektřiny, na každý rok období 2013–2020, aniž se použijí koeficienty uvedené v příloze VI, s ročním množstvím povolenek, které se vypočítá v souladu s čl. 10a odst. 5 směrnice 2003/87/ES pro zařízení, jež nejsou výrobcem elektřiny ani novými účastníky na trhu, přičemž se zohlední příslušný podíl celkového ročního množství povolenek pro celou Unii stanoveného podle článku 9 uvedené směrnice a příslušné množství emisí, které je zahrnuto do systému Unie až od roku 2013.
4. Pokud Komise nezamítne zapsání zařízení na tento seznam, včetně příslušného předběžného celkového ročního množství povolenek na emise bezplatně přidělených tomuto zařízení, dotčený členský stát následně stanoví konečné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených na každý rok období 2013–2020 v souladu s čl. 10 odst. 9 tohoto rozhodnutí.
5. Poté, co členské státy určí konečné roční množství povolenek pro všechna stávající zařízení na svém území, předloží Komisi seznam konečných ročních množství bezplatně přidělených povolenek na emise na období 2013–2020, stanovených v souladu s čl. 10 odst. 9.
Článek 16
Změny rizika úniku uhlíku
Do tří měsíců od schválení seznamu uvedeného v čl. 10a odst. 13 směrnice 2003/87/ES na jednotlivé roky období 2015–2020 nebo od schválení doplnění seznamu stanoveného rozhodnutím 2010/2/EU na roky 2013 a 2014 každý členský stát reviduje seznam uvedený v čl. 15 odst. 1 tohoto rozhodnutí, přičemž jasně uvede změny týkající se rizika úniku uhlíku, které hrozí zařízením a dílčím zařízením, a související změny v předběžném ročním množství bezplatně přidělených povolenek, a předloží tento seznam Komisi.
KAPITOLA IV
NOVÍ ÚČASTNÍCI NA TRHU A VYŘAZENÍ Z PROVOZU
Článek 17
Žádost o bezplatné přidělení povolenek
1. Po předložení žádosti novým účastníkem na trhu členské státy určí na základě současných pravidel množství povolenek, které mají být bezplatně přiděleny, jakmile dotčené zařízení zahájí běžný provoz a určí se jeho počáteční instalovaná kapacita.
2. Členské státy přijímají pouze žádosti předložené příslušnému orgánu do jednoho roku od zahájení běžného provozu dotčeného zařízení nebo dílčího zařízení.
3. Členské státy rozdělí dotčené zařízení na dílčí zařízení v souladu s článkem 6 tohoto rozhodnutí a požádají provozovatele, aby společně s žádostí uvedenou v odstavci 1 předložil příslušnému orgánu ke každému dílčímu zařízení zvlášť všechny příslušné informace a údaje o jednotlivých parametrech uvedených v příloze V. V případě potřeby si členské státy mohou od provozovatele vyžádat údaje podrobnější.
4. U zařízení uvedených v čl. 3 písm. h) směrnice 2003/87/ES, s výjimkou zařízení, u nichž po 30. červnu 2011 došlo k rozsáhlému rozšíření, členské státy požádají provozovatele, aby určil počáteční instalovanou kapacitu jednotlivých dílčích zařízení podle metodiky stanovené v čl. 7 odst. 3, přičemž vyjde z referenčního devadesátidenního období, na jehož základě se stanoví zahájení běžného provozu. Členské státy tuto počáteční instalovanou kapacitu jednotlivých dílčích zařízení schválí před výpočtem povolenek, které se danému zařízení přidělují.
5. Členské státy přijmou pouze údaje předložené podle tohoto článku, které byly ověřovatelem označeny za uspokojivé v souladu s požadavky stanovenými v článku 8, s cílem zajistit vykázání údajů spolehlivých a správných.
Článek 18
Úrovně činnosti
1. U zařízení uvedených v čl. 3 písm. h) směrnice 2003/87/ES, s výjimkou zařízení, u nichž po 30. červnu 2011 došlo k rozsáhlému rozšíření, členské státy stanoví úrovně činnosti jednotlivých zařízení takto:
a) |
úrovní činnosti týkající se produktů je u každého produktu, pro nějž je stanovena referenční úroveň produktu podle přílohy I, počáteční instalovaná kapacita dotčeného zařízení pro výrobu tohoto produktu, která se vynásobí koeficientem standardního využití kapacity; |
b) |
úrovní činnosti týkající se tepla je počáteční instalovaná kapacita pro dovoz (ze zařízení, na která se vztahuje systém Unie), výrobu nebo dovoz (ze zařízení, na která se vztahuje systém Unie) i výrobu měřitelného tepla, jež se spotřebovává v rámci hranic zařízení při výrobě produktů, při výrobě jiné mechanické energie než energie používané k výrobě elektřiny, při topení nebo chlazení s výjimkou tepla spotřebovaného při výrobě elektřiny nebo jež se vyváží do zařízení nebo jiného subjektu, na který se nevztahuje systém Unie, s výjimkou tepla vyvezeného za účelem výroby elektřiny, která se vynásobí příslušným koeficientem využití kapacity; |
c) |
úrovní činnosti týkající se paliva je počáteční instalovaná kapacita dotčeného zařízení pro spotřebu paliv použitých při výrobě neměřitelného tepla spotřebovaného při výrobě produktů, při výrobě jiné mechanické energie než energie používané k výrobě elektřiny, při topení nebo chlazení s výjimkou tepla spotřebovaného při výrobě elektřiny, včetně bezpečnostního spalování, která se vynásobí příslušným koeficientem využití kapacity; |
d) |
úrovní činnosti týkající se emisí z procesů je počáteční instalovaná kapacita pro produkci emisí z procesů výrobní jednotky, která se vynásobí příslušným koeficientem využití kapacity. |
2. Koeficient standardního využití kapacity uvedený v odst. 1 písm. a) stanoví a uveřejní Komise na základě údajů shromážděných členskými státy v souladu s článkem 7 tohoto rozhodnutí. U každé referenční úrovně produktu stanovené v příloze I se jedná o 80. percentil koeficientů průměrného ročního využití kapacity všech zařízení vyrábějících dotčený produkt. Koeficient průměrného ročního využití kapacity jednotlivých zařízení vyrábějících dotčený produkt odpovídá průměrné roční produkci v období 2005–2008 vydělené počáteční instalovanou kapacitou.
Příslušný koeficient využití kapacity uvedený v odst. 1 písm. b) až d) stanoví členské státy na základě náležitě podložených a nezávisle ověřených informací o plánovaném běžném provozu, údržbě, běžném výrobním cyklu, energeticky účinných technikách a typickém využití kapacity zařízení v dotčeném odvětví ve srovnání s informacemi specifickými pro dané odvětví.
Při určování příslušného koeficientu využití kapacity uvedeného v odst. 1 písm. d) v souladu s předchozí větou členské státy rovněž zohlední náležitě podložené a nezávisle ověřené informace o intenzitě emisí vstupů a o účinných technikách snižování emisí skleníkových plynů.
3. U zařízení, u nichž po 30. červnu 2011 došlo k rozsáhlému rozšíření kapacity, členské státy stanoví v souladu s odstavcem 1 úrovně činnosti pouze s ohledem na navýšenou kapacitu dílčích zařízení, jichž se rozsáhlé rozšíření kapacity týká.
U zařízení, u nichž po 30. červnu 2011 došlo k rozsáhlému snížení kapacity, členské státy stanoví v souladu s odstavcem 1 úrovně činnosti pouze s ohledem na sníženou kapacitu dílčích zařízení, jichž se rozsáhlé snížení kapacity týká.
Článek 19
Přidělování povolenek novým účastníkům na trhu
1. Pro účely přidělování povolenek na emise novým účastníkům na trhu, s výjimkou povolenek přidělených zařízením uvedeným v čl. 3 písm. h) třetí odrážce směrnice 2003/87/ES, vypočítají členské státy předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených od zahájení běžného provozu zařízení u každého dílčího zařízení zvlášť takto:
a) |
u každého dílčího zařízení pro referenční úroveň produktu odpovídá předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise na daný rok hodnotě této referenční úrovně produktu vynásobené úrovní činnosti týkající se produktů; |
b) |
u každého dílčího zařízení pro referenční úroveň tepla odpovídá předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise hodnotě referenční úrovně tepla pro toto měřitelné teplo uvedené v příloze I a vynásobené úrovní činnosti týkající se tepla; |
c) |
u každého dílčího zařízení pro referenční úroveň paliva odpovídá předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise hodnotě referenční úrovně paliva uvedené v příloze I a vynásobené úrovní činnosti týkající se paliva; |
d) |
u každého dílčího zařízení pro emise z procesů odpovídá předběžné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise na daný rok úrovni činnosti týkající se procesů vynásobené hodnotou 0,9700. |
Pro výpočet předběžného ročního množství bezplatně přidělených povolenek na emise se obdobně použije čl. 10 odst. 4 až 6 a odst. 8 a články 11, 12, 13 a 14 tohoto rozhodnutí.
2. Na nezávisle ověřené emise nového účastníka na trhu, které vznikly před zahájením běžného provozu, se přidělí dodatečné povolenky na základě historických emisí, vyjádřených v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého.
3. Předběžným celkovým ročním množstvím bezplatně přidělených povolenek na emise je souhrn předběžného ročního množství bezplatně přidělených povolenek na emise všech dílčích zařízení, které se vypočítá podle odstavce 1, a dodatečných povolenek uvedených v odstavci 2. Použije se druhá věta čl. 10 odst. 7.
4. Členské státy neprodleně oznámí Komisi předběžné celkové roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise. Povolenky na emise z rezervy vytvořené pro nové účastníky na trhu podle čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES se přidělí na základě zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“ vzhledem k doručení tohoto oznámení.
Komise může předběžné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému zařízení zamítnout. Pokud Komise toto předběžné celkové roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise nezamítne, členské státy stanoví konečné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise.
5. Konečné roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise odpovídá předběžnému celkovému ročnímu množství povolenek na emise bezplatně přidělených jednotlivým zařízením určenému v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, které se každoročně upraví o lineární redukční koeficient uvedený v čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES, přičemž referenčním množstvím je předběžné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému zařízení na rok 2013.
6. Jakmile novým účastníkům na trhu byla vydána nebo má být do roku 2020 vydána polovina množství povolenek vyhrazených pro nové účastníky na trhu podle čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES, a to bez ohledu na množství povolenek, jež jsou k dispozici podle čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES, Komise posoudí, zda by měl být zaveden čekací systém, aby bylo zajištěno spravedlivé řízení přístupu k rezervě.
Článek 20
Přidělování povolenek novým účastníkům na trhu po rozsáhlém rozšíření kapacity
1. U zařízení, u nichž po 30. červnu 2011 došlo k rozsáhlému rozšíření kapacity, členské státy po podání žádosti provozovatelem, a aniž je dotčeno přidělování povolenek zařízení podle článku 10, stanoví na základě metodiky uvedené v článku 19 počet povolenek na emise, které mají být s ohledem na rozšíření bezplatně přiděleny.
2. Členské státy provozovatele požádají, aby na podporu rozhodnutí o přidělení povolenek předložil společně s žádostí důkaz o tom, že byla splněna kritéria pro rozsáhlé rozšíření kapacity, a poskytl informace uvedené v čl. 17 odst. 3. Členské státy provozovatele zejména požádají, aby předložil údaje o navýšené kapacitě a instalované kapacitě dílčího zařízení poté, co u něj bylo rozsáhlé rozšíření kapacity označeno ověřovatelem v souladu s požadavky stanovenými v článku 8 za uspokojivé. Členské státy vycházejí z toho, že tato instalovaná kapacita dílčího zařízení po rozsáhlém rozšíření kapacity představuje počáteční instalovanou kapacitu dílčího zařízení pro potřeby posouzení veškerých následných rozsáhlých změn kapacity.
Článek 21
Rozsáhlé snížení kapacity
1. U zařízení, u nichž po 30. červnu 2011 došlo k rozsáhlému snížení kapacity, členské státy stanoví množství, o něž se s ohledem na toto snížení kapacity sníží počet bezplatně přidělených povolenek. Za tímto účelem členské státy provozovatele zejména požádají, aby předložil údaje o snížené kapacitě a instalované kapacitě dílčího zařízení poté, co u něj bylo rozsáhlé snížení kapacity označeno ověřovatelem v souladu s požadavky stanovenými v článku 8 za uspokojivé. Členské státy vycházejí z toho, že tato instalovaná kapacita dílčího zařízení po rozsáhlém snížení kapacity představuje počáteční instalovanou kapacitu dílčího zařízení pro potřeby posouzení veškerých následných rozsáhlých změn kapacity.
2. Členské státy sníží předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených každému dílčímu zařízení o předběžné roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému dílčímu zařízení vypočítané v souladu s čl. 19 odst. 1 s ohledem na rozsáhlé snížení kapacity.
Členské státy poté určí předběžné celkové roční množství povolenek dotčeného zařízení podle metodiky uplatněné na určení předběžného celkového ročního množství povolenek před rozsáhlým snížením kapacity a konečné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému zařízení v souladu s čl. 10 odst. 9.
3. Množství povolenek přidělených dotčenému zařízení se odpovídajícím způsobem upraví od roku následujícího po roce, v němž ke snížení kapacity došlo, nebo od roku 2013, jestliže k rozsáhlému snížení kapacity došlo před 1. lednem 2013.
Článek 22
Ukončení provozu zařízení
1. Má se za to, že zařízení ukončilo provoz, je-li splněna některá z těchto podmínek:
a) |
skončila platnost povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů, platného povolení podle směrnice 2008/1/ES nebo jiného příslušného environmentálního povolení; |
b) |
povolení uvedená v písmenu a) byla odebrána; |
c) |
provoz zařízení není technicky možný; |
d) |
zařízení není v provozu, ačkoli dříve v provozu bylo, a obnovení provozu není technicky možné; |
e) |
zařízení není v provozu, ačkoli dříve v provozu bylo, a provozovatel není s to prokázat, že toto zařízení obnoví provoz nejpozději do šesti měsíců poté, co byl ukončen. Členské státy mohou toto období prodloužit až na 18 měsíců, je-li provozovatel schopen prokázat, že zařízení nemůže obnovit provoz do šesti měsíců v důsledku mimořádných a nepředvídatelných okolností, kterým se nedalo předejít ani v případě, že by byla vynaložena veškerá náležitá péče, a které jsou mimo kontrolu provozovatele dotčeného zařízení, zejména takových okolností, jako jsou přírodní katastrofy, válka, hrozba válkou, teroristické činy, revoluce, povstání, sabotáž nebo vandalismus. |
2. Ustanovení odst. 1 písm. e) se nevztahuje na zařízení, která jsou držena v rezervě nebo v pohotovostním režimu, ani na zařízení provozovaná podle sezónního rozvrhu, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a) |
provozovatel je držitelem povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů a všech dalších příslušných povolení; |
b) |
je technicky možné zahájit provoz bez provedení fyzických změn zařízení; |
c) |
je prováděna pravidelná údržba. |
3. V případě, že zařízení ukončilo provoz, dotčený členský stát tomuto zařízení od roku následujícím po roce, v němž byl provoz ukončen, již nevydá povolenky na emise.
4. Členské státy mohou přerušit vydávání povolenek na emise zařízením uvedeným v odst. 1 písm. e), dokud se neprokáže, že zařízení obnoví provoz.
Článek 23
Částečné ukončení provozu zařízení
1. Má se za to, že zařízení částečně ukončilo provoz, za předpokladu, že dílčí zařízení, které přispívá minimálně k 30 % konečného ročního množství povolenek na emise bezplatně přidělených tomuto zařízení nebo k přidělení více než 50 000 povolenek, omezí úroveň své činnosti v daném kalendářním roce alespoň o 50 % v porovnání s úrovní činnosti použitou pro výpočet povolenek přidělených dílčímu zařízení v souladu s článkem 9 nebo případně s článkem 18 (dále jen „počáteční úroveň činnosti“).
2. Přidělování povolenek na emise zařízení, které částečně ukončilo provoz, se upraví od roku následujícím po roce, v němž zařízení částečně ukončilo provoz, nebo od roku 2013, jestliže k částečnému přerušení provozu došlo před 1. lednem 2013, takto:
|
jestliže se úroveň činnosti dílčího zařízení uvedeného v odstavci 1 sníží o 50 % až 75 % v porovnání s počáteční úrovní činnosti, dílčí zařízení obdrží polovinu původně přidělených povolenek. |
|
Jestliže se úroveň činnosti dílčího zařízení uvedeného v odstavci 1 sníží o 75 % až 90 % v porovnání s počáteční úrovní činnosti, dílčí zařízení obdrží 25 % původně přidělených povolenek. |
|
Jestliže se úroveň činnosti dílčího zařízení uvedeného v odstavci 1 sníží o 90 % či více v porovnání s počáteční úrovní činnosti, dotčenému dílčímu zařízení se nepřidělí žádné bezplatné povolenky. |
3. Jestliže úroveň činnosti dílčího zařízení uvedeného v odstavci 1 dosáhne úrovně vyšší než 50 % v porovnání s počáteční úrovní činnosti, zařízení, které částečně ukončilo provoz, obdrží povolenky, jež mu byly původně přiděleny, od roku následujícího po kalendářním roce, v němž úroveň činnosti překročila prahovou hodnotu 50 %.
4. Jestliže úroveň činnosti dílčího zařízení uvedeného v odstavci 1 dosáhne úrovně vyšší než 25 % ve srovnání s počáteční úrovní činnosti, zařízení, které částečně ukončilo provoz, obdrží polovinu povolenek, jež mu byly původně přiděleny, od roku následujícího po kalendářním roce, v němž úroveň činnosti překročila prahovou hodnotu 25 %.
Článek 24
Změny provozu zařízení
1. Členské státy zajistí, aby všechny příslušné informace týkající se veškerých plánovaných nebo skutečných změn kapacity, úrovně činnosti a provozu zařízení provozovatel předložil příslušnému orgánu do 31. prosince každého roku.
2. Pokud dojde ke změně kapacity zařízení, úrovně činnosti nebo provozu, která má dopad na přidělování povolenek zařízení, členské státy předloží Komisi pomocí elektronické šablony, kterou Komise poskytne, veškeré příslušné informace, včetně revidovaného předběžného ročního množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému zařízení určeného v souladu s tímto rozhodnutím dříve, než stanoví konečné celkové roční množství bezplatně přidělených povolenek na emise. Komise může revidované předběžné celkové roční množství povolenek na emise bezplatně přidělených dotčenému zařízení zamítnout.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
Článek 25
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 27. dubna 2011.
Za Komisi
Connie HEDEGAARD
členka Komise
(1) Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32.
(2) Úř. věst. L 24, 29.1.2008, s. 8.
(3) Úř. věst. L 229, 31.8.2007, s. 1.
(4) Úř. věst. L 1, 5.1.2010, s. 10.
(5) Úř. věst. L 135, 30.4.2004, s. 1.
PŘÍLOHA I
REFERENČNÍ ÚROVNĚ PRODUKTU
1. Definice referenčních úrovní produktu a systémových hranic bez zřetele ke vzájemné zaměnitelnosti paliva a elektřiny
Referenční úroveň produktu |
Definice zahrnutých produktů |
Definice zahrnutých procesů a emisí (systémové hranice) |
Ohrožení únikem uhlíku v letech 2013 a 2014 podle rozhodnutí 2010/2/EU |
Hodnota referenční úrovně (povolenek/t) |
||||
Koks |
Koks z koksovacích pecí (získaný karbonizací koksovatelného uhlí při vysokých teplotách) nebo plynárenský koks (vedlejší produkt plynáren) vyjádřený v tunách hořlaviny koksu. Na hnědouhelný koks se tato referenční úroveň nevztahuje. |
Zahrnuje všechny postupy přímo či nepřímo spojené s výrobními jednotkami koksárenská pec, spalování H2S/NH3, předehřívání (rozmrazování) uhlí, extraktor koksárenského plynu, odsiřovací jednotka, destilační jednotka, zařízení na výrobu páry, regulace tlaku v bateriích, biologické čištění odpadních vod, různé ohřívání vedlejších produktů a separátor vodíku. Zahrnuje čištění koksárenského plynu. |
ano |
0,286 |
||||
Aglomerovaná ruda |
Aglomerovaný železnorudný produkt obsahující drcenou železnou rudu, tavidla a recyklační materiály obsahující železo, s chemickými a fyzikálními vlastnostmi, jako je úroveň zásaditosti, mechanické pevnosti a pórovitosti, které jsou nutné k tomu, aby bylo možné železo a nezbytná tavidla podrobit procesům redukce železné rudy |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními jednotkami spékací pás, zážeh, jednotka přípravy vsázky, třídění horkého aglomerátu, chlazení aglomerátu, prosévání za studena a výroba páry. |
ano |
0,171 |
||||
Tekutý kov |
Tekuté železo nasycené uhlíkem za účelem dalšího zpracování |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními jednotkami vysoká pec, jednotky pro manipulaci s kovem v horkém stavu, dmýchadla vysoké pece, Cowperův ohřívač větru, kyslíkový konvertor, jednotky sekundární metalurgie, vakuové pánve, licí zařízení jednotky (včetně řezání), úprava strusky, příprava zavážky, čištění vysokopecního plynu, odprašovací stanice, předehřev železného šrotu, vysoušení uhlí pro PCI, předehřev odlévacích pánví, předehřev forem pro odlití ingotů, výroba stlačeného vzduchu, zařízení pro zpracování prachu (briketování), zařízení pro zpracování kalů (briketování), vstřikování páry do vysoké pece, závod na výrobu páry, ochlazování konvertorového plynu (BOF) apod. |
ano |
1,328 |
||||
Předem vypalovaná anoda |
Anody pro použití při elektrolýze hliníku sestávající z ropného koksu, smoly a běžně recyklovaných anod, jejichž tvar byl speciálně vyvinut pro konkrétní tavicí pec a jež jsou vypalovány v anodových pecích při teplotách kolem 1 150 °C |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou předem vypalovaných anod. |
ano |
0,324 |
||||
Hliník |
Surový nelegovaný tekutý hliník vyrobený elektrolýzou |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobním krokem elektrolýza. |
ano |
1,514 |
||||
Šedý cementový slínek |
Šedý cementový slínek vyjádřený jako celkové množství vyrobeného slínku |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou šedého cementového slínku. |
Ano |
0,766 |
||||
Bílý cementový slínek |
Bílý cementový slínek pro použití jako hlavní pojící složka při výrobě materiálů, jako jsou spárové vložky, keramická lepidla, izolace a kotvicí malty, malty pro průmyslové podlahy, suché omítkové směsi, opravné malty a vodotěsné nátěry s maximálním průměrným obsahem Fe2O3 0,4 % hmotn., Cr2O3 0,003 % hmotn. a Mn2O3 0,03 % hmotn. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou bílého cementového slínku. |
Ano |
0,987 |
||||
Vápno |
Nehašené vápno: oxid vápenatý (CaO) vyrobený dekarbonizací vápence (CaCO3) jako „standardní čisté“ vápno s obsahem volného CaO 94,5 %. Tato referenční úroveň produktu se nevztahuje na vápno vyrobené a spotřebované ve stejném zařízení pro čisticí procesy. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou vápna. |
ano |
0,954 |
||||
Dolomitické vápno |
Dolomitické vápno nebo kalcinovaný dolomit jako směs oxidů vápníku a hořčíku vyrobená dekarbonizací dolomitu (CaCO3.MgCO3) s obsahem zbytkového CO2 vyšším než 0,25 %, obsahem volného MgO mezi 25 % a 40 % a objemovou hmotností komerčního produktu nižší než 3,05 g/cm3. Dolomitické vápno se vyjadřuje v kvalitě „standardní čisté dolomitické vápno“ s obsahem volného CaO 57,4 % a obsahem volného MgO 38,0 %. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou dolomitického vápna. |
ano |
1,072 |
||||
Slinuté dolomitické vápno |
Směs oxidů vápníku a hořčíku používaná výlučně k výrobě žáruvzdorných cihel a jiných žáruvzdorných výrobků o objemové hmotnosti min. 3,05 g/cm3 |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou slinutého dolomitického vápna. |
ano |
1,449 |
||||
Plavené sklo |
Plavené/broušené/leštěné sklo (v tunách skla opouštějícího chladicí pec) |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními kroky tavicí vana, čeřicí část, pracovní část, lázeň a chladicí pec. |
ano |
0,453 |
||||
Lahve a džbány z nebarveného skla |
Lahve z nebarveného skla o jmenovité kapacitě < 2,5 l, na nápoje a potraviny (kromě lahví potažených usní nebo kompozitní usní a dětských lahví) kromě výrobků z extra bílého flintového skla, s obsahem oxidu železitého vyjádřeným jako hmotnostní podíl Fe2O3 nižší než 0,03 % a s barevnou souřadnicí L v pásmu 100 až 87, souřadnicí a v pásmu 0 až –5 a souřadnicí b v pásmu 0 až 3 (s použitím barevného modelu CIELAB, který doporučuje Commission Internationale d’Éclairage), vyjádřené v tunách baleného produktu |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními kroky manipulace s materiálem, tavení, tvarování, další návazné zpracování, balení a pomocné procesy. |
ano |
0,382 |
||||
Lahve a džbány zbarveného skla |
Lahve z barveného skla o jmenovité kapacitě < 2,5 l, na nápoje a potraviny (kromě lahví potažených usní nebo kompozitní usní a dětských lahví), vyjádřené v tunách baleného produktu |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními kroky manipulace s materiálem, tavení, tvarování, další návazné zpracování, balení a pomocné procesy. |
ano |
0,306 |
||||
Výrobky z nekonečných skleněných vláken |
Tavené sklo pro výrobu produktů z nekonečných skleněných vláken, a sice skleněné stříže, provazců, příze a ostatních výrobků ze střižových skleněných vláken a rohoží (vyjádřené v tunách taveného skla opouštějícího předpecí). Nezahrnuje výrobky z minerální vlny pro tepelnou, zvukovou a požární izolaci. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními procesy tavení skla v pecích a čeření skla v předpecí. Tato referenční úroveň produktu nezahrnuje procesy dalšího návazného zpracování, jež přetvářejí vlákna v prodejní výrobky. |
ano |
0,406 |
||||
Lícové cihly |
Lícové cihly o hustotě > 1 000 kg/m3 používané pro zednické práce podle normy EN 771-1, kromě dlaždic, kabřincových cihel a modrých redukčně pálených lícových cihel |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními procesy příprava surovin, míšení složek, tvarování a formování, sušení, vypalování a povrchová úprava produktů a čištění spalin. |
ne |
0,139 |
||||
Dlaždice |
Cihelné dlaždice na podlahy podle normy EN 1344. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními procesy příprava surovin, míšení složek, tvarování a formování, sušení, vypalování a povrchová úprava produktů a čištění spalin. |
ne |
0,192 |
||||
Krytinové tašky |
Pálené krytinové tašky specifikované v normě EN 1304:2005 kromě modrých redukčně pálených krytinových tašek a příslušenství |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními procesy příprava surovin, míšení komponentů, tvarování a formování, sušení, vypalování a povrchová úprava produktů a čištění spalin. |
ne |
0,144 |
||||
Prášek sušený rozprašováním |
Prášek sušený rozprašováním pro výrobu za sucha lisovaných obkládaček a podlahových dlaždic, v tunách vyrobeného prášku. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou prášku sušeného rozprašováním. |
ano |
0,076 |
||||
Sádra |
Sádry obsahující pálenou sádru nebo síran vápenatý (pro použití ve stavebnictví, pro použití k apretaci tkanin nebo povrchovou úpravu papíru, pro použití v zubním lékařství, pro použití při sanaci půdy), v tunách štuku. Tato referenční úroveň produktu se nevztahuje na alfa sádry. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními kroky mletí, sušení a pálení sádry. |
ne |
0,048 |
||||
Sušená sekundární sádra |
Sušená sekundární sádra (syntetická sádra vyrobená recyklací jako vedlejší produkt energetického odvětví nebo materiál recyklovaný ze stavebního odpadu a demolic), vyjádřená v tunách výrobku |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené se sušením sekundární sádry. |
ne |
0,017 |
||||
Sulfátová krátkovláknitá buničina |
Sulfátová krátkovláknitá buničina je dřevná buničina vyrobená sulfátovým chemickým procesem z varného roztoku, pro kterou je typická délka vlákna 1–1,5 mm a která se používá hlavně k výrobě produktů s velmi jemnou strukturou a velkým objemem, jako je hedvábný papír nebo papír do tiskáren, vyjádřená v ADT (Air Dried Tonnes, tunách produktu vysušeného na vzduchu) čisté obchodovatelné produkce |
Zahrnuje všechny procesy, které jsou součástí procesu výroby buničiny (zejména holandr, regenerační kotel, sekci sušení buničiny a vápennou pec a energetický systém (ohřívač vody/KVET) s nimi spojený). Nezahrnuje jiné činnosti prováděné na místě, které nejsou součástí tohoto procesu, jako jsou pilařské činnosti, činnosti při opracování dřeva, výroba chemických látek na prodej, zpracování odpadů (zpracování odpadů (sušení, peletování, pálení, ukládání do země) interním, a nikoli externím způsobem), výroba PCC (vysráženého uhličitanu vápenatého), čištění zapáchajících plynů a dálkové vytápění. |
ano |
0,12 |
||||
Sulfátová dlouhovláknitá buničina |
Sulfátová dlouhovláknitá buničina je dřevná buničina vyrobená sulfátovým chemickým procesem z varného roztoku, pro kterou je typická délka vlákna 3–3,5 mm a která se používá hlavně k výrobě produktů, u nichž je důležitá pevnost, jako je balicí papír, vyjádřená v ADT (Air Dried Tonnes, tunách produktu vysušeného na vzduchu) čisté obchodovatelné produkce |
Zahrnuje všechny procesy, které jsou součástí procesu výroby buničiny (zejména holandr, regenerační kotel, sekci sušení buničiny a vápenku a energetický systém (ohřívač vody/KVET) s nimi spojený). Nezahrnuje jiné činnosti prováděné na místě, které nejsou součástí tohoto procesu, jako jsou pilařské činnosti, činnosti při opracování dřeva, výroba chemických látek na prodej, zpracování odpadů (zpracování odpadů (sušení, peletování, pálení, ukládání do země) interním, a nikoli externím způsobem), výroba PCC (vysráženého uhličitanu vápenatého), čištění zapáchajících plynů a dálkové vytápění. |
ano |
0,06 |
||||
Sulfitová buničina, termomechanická a mechanická buničina |
Sulfitová buničina vyrobená specifickým procesem výroby buničiny, např. buničina vyrobená vařením dřevěných štěpek v tlakové nádobě za přítomnosti roztoku bisulfitu, vyjádřená v ADT čisté obchodovatelné produkce. Sulfitová buničina může být buď bělená, nebo nebělená. Mechanická buničina v kvalitě: TMP (termomechanická buničina) a dřevovina, vyjádřená v ADT čisté obchodovatelné produkce. Mechanická buničina může být bělená, nebo nebělená. Tato skupina nezahrnuje menší podskupiny polochemické buničiny a CTMP – chemicko-termomechanické buničiny a rozpustné buničiny. |
Zahrnuje všechny procesy, které jsou součástí procesu výroby buničiny (zejména holandr, regenerační kotel, sekci sušení a vápennou pec a energetický systém (ohřívač vody/KVET) s nimi spojený). Nezahrnuje jiné činnosti prováděné na místě, které nejsou součástí tohoto procesu, jako jsou pilařské činnosti, činnosti při opracování dřeva, výroba chemických látek na prodej, zpracování odpadů (zpracování odpadů (sušení, peletování, pálení, ukládání do země) interním, a nikoli externím způsobem), výroba PCC (vysráženého uhličitanu vápenatého), čištění zapáchajících plynů a dálkové vytápění. |
ano |
0,02 |
||||
Buničina ze sběrového papíru |
Buničina z vláken získaných ze sběrového papíru, kartonu nebo lepenky (odpadu a výmětu) nebo z jiných celulózových vláknovin, vyjádřená v ADT čisté obchodovatelné produkce |
Zahrnuje všechny procesy, které jsou součástí výroby buničiny ze sběrového papíru, a energetický systém (ohřívač vody/KVET) s nimi spojený. Nezahrnuje jiné činnosti prováděné na místě, které nejsou součástí tohoto procesu, jako jsou pilařské činnosti, činnosti při opracování dřeva, výroba chemických látek na prodej, zpracování odpadů (zpracování odpadů (sušení, peletování, pálení, ukládání do země) interním, a nikoli externím způsobem), výroba PCC (vysráženého uhličitanu vápenatého), čištění zapáchajících plynů a dálkové vytápění. |
ano |
0,039 |
||||
Novinový papír |
Specifická jakost papíru, v kotoučích nebo arších, vyjádřená v ADT čisté obchodovatelné produkce, který se používá pro tisk novin a vyrábí se z dřevoviny a/nebo z mechanické buničiny nebo z recyklovaných vláken nebo z obou posledně jmenovaných v jakémkoli poměru. Hmotnost se obvykle pohybuje od 40 do 52 g/m2, ale může dosáhnout až 65 g/m2. Novinový papír je strojně hlazený nebo mírně kalandrovaný, bílý nebo mírně zbarvený a používá se v kotoučích pro typografický, ofsetový nebo flexografický tisk. |
Zahrnuje všechny procesy, které jsou součástí procesu výroby papíru (zejména stroj na výrobu papíru a lepenky a energetický systém (ohřívač vody/KVET) s nimi spojený a paliva přímo používaná ve výrobním procesu). Nezahrnuje jiné činnosti prováděné na místě, které nejsou součástí tohoto procesu, jako jsou pilařské činnosti, činnosti při opracování dřeva, výroba chemických látek na prodej, zpracování odpadů (zpracování odpadů (sušení, peletování, pálení, ukládání do země) interním, a nikoli externím způsobem), výroba PCC (vysráženého uhličitanu vápenatého), čištění zapáchajících plynů a dálkové vytápění. |
ano |
0,298 |
||||
Nenatíraný bezdřevý papír |
Nenatíraný bezdřevý papír, který zahrnuje nenatírané mechanické a nenatírané bezdřevé papíry, vyjádřený v ADT čisté obchodovatelné produkce.
|
Zahrnuje všechny procesy, které jsou součástí procesu výroby papíru (zejména stroj na výrobu papíru a lepenky a energetický systém (ohřívač vody/KVET) s nimi spojený a paliva přímo používaná ve výrobním procesu). Nezahrnuje jiné činnosti prováděné na místě, které nejsou součástí tohoto procesu, jako jsou pilařské činnosti, činnosti při opracování dřeva, výroba chemických látek na prodej, zpracování odpadů (zpracování odpadů (sušení, peletování, pálení, ukládání do země) interním, a nikoli externím způsobem), výroba PCC (vysráženého uhličitanu vápenatého), čištění zapáchajících plynů a dálkové vytápění. |
ano |
0,318 |
||||
Natíraný bezdřevý papír |
Natíraný bezdřevý papír, který zahrnuje natírané mechanické a natírané bezdřevé papíry, vyjádřený v ADT čisté obchodovatelné produkce.
|
Zahrnuje všechny procesy, které jsou součástí procesu výroby papíru (zejména stroj na výrobu papíru a lepenky a energetický systém (ohřívač vody/KVET) s nimi spojený a paliva přímo používaná ve výrobním procesu). Nezahrnuje jiné činnosti prováděné na místě, které nejsou součástí tohoto procesu, jako jsou pilařské činnosti, činnosti při opracování dřeva, výroba chemických látek na prodej, zpracování odpadů (zpracování odpadů (sušení, peletování, pálení, ukládání do země) interním, a nikoli externím způsobem), výroba PCC (vysráženého uhličitanu vápenatého), čištění zapáchajících plynů a dálkové vytápění. |
ano |
0,318 |
||||
Hedvábný papír |
Hedvábné papíry, vyjádřené v čisté obchodovatelné produkci na tamburu, zahrnují širokou škálu hedvábných a jiných hygienických papírů pro použití v domácnosti nebo v komerčních a průmyslových prostorách, jako je toaletní a odličovací papír, kuchyňské utěrky, ručníky a průmyslové utěrky, výroba dětských plen, hygienických vložek atd. Do této skupiny nepatří hedvábný papír sušený vzduchem (TAD, Through Air Dried). |
Zahrnuje všechny procesy, které jsou součástí procesu výroby papíru (zejména stroj na výrobu papíru a lepenky a energetický systém (ohřívač vody/KVET) s nimi spojený a paliva přímo používaná ve výrobním procesu). Nezahrnuje jiné činnosti prováděné na místě, které nejsou součástí tohoto procesu, jako jsou pilařské činnosti, činnosti při opracování dřeva, výroba chemických látek na prodej, zpracování odpadů (zpracování odpadů (sušení, peletování, pálení, ukládání do země) interním, a nikoli externím způsobem), výroba PCC (vysráženého uhličitanu vápenatého), čištění zapáchajících plynů a dálkové vytápění. Součástí této referenční úrovně produktu není převod hmotnosti tamburu na hotové produkty. |
ano |
0,334 |
||||
Testliner a papír na zvlněnou vrstvu |
Testliner a papír na zvlněnou vrstvu, vyjádřený v ADT čisté obchodovatelné produkce.
|
Zahrnuje všechny procesy, které jsou součástí procesu výroby papíru (zejména stroj na výrobu papíru a lepenky a energetický systém (ohřívač vody/KVET) s nimi spojený a paliva přímo používaná ve výrobním procesu). Nezahrnuje jiné činnosti prováděné na místě, které nejsou součástí tohoto procesu, jako jsou pilařské činnosti, činnosti při opracování dřeva, výroba chemických látek na prodej, zpracování odpadů (zpracování odpadů (sušení, peletování, pálení, ukládání do země) interním, a nikoli externím způsobem), výroba PCC (vysráženého uhličitanu vápenatého), čištění zapáchajících plynů a dálkové vytápění. |
ano |
0,248 |
||||
Nenatíraný karton |
Tato referenční úroveň zahrnuje širokou škálu nenatíraných výrobků (vyjádřených v ADT čisté obchodovatelné produkce), které mohou být jednovrstvé nebo vícevrstvé. Nenatíraný karton se používá hlavně k balení tam, kde hlavní požadovanou vlastností je pevnost a tuhost a kde obchodní aspekty sloužit jako nosič informací mají druhořadý význam. Karton se vyrábí z primárních a/nebo recyklovaných vláken, je snadno přehýbatelný, je tuhý a lze jej dobře stříhat. Používá se hlavně na krabice pro spotřební výrobky jako jsou zmrazené potraviny, kosmetické výrobky a nádoby na tekutiny; je znám také jako plochá neslepovaná lepenka, skládačková lepenka, kartonážní lepenka nebo lepenka pro přepravní obaly či lepenka v rolích (core board). |
Zahrnuje všechny procesy, které jsou součástí procesu výroby papíru (zejména stroj na výrobu papíru a lepenky a energetický systém (ohřívač vody/KVET) s nimi spojený a paliva přímo používaná ve výrobním procesu). Nezahrnuje jiné činnosti prováděné na místě, které nejsou součástí tohoto procesu, jako jsou pilařské činnosti, činnosti při opracování dřeva, výroba chemických látek na prodej, zpracování odpadů (zpracování odpadů (sušení, peletování, pálení, ukládání do země) interním, a nikoli externím způsobem), výroba PCC (vysráženého uhličitanu vápenatého), čištění zapáchajících plynů a dálkové vytápění. |
ano |
0,237 |
||||
Natíraný karton |
Tato referenční úroveň zahrnuje širokou škálu natíraných výrobků (vyjádřených v ADT čisté obchodovatelné produkce), které mohou být jednovrstvé nebo vícevrstvé. Natíraný karton se používá hlavně pro komerční účely, kde je zapotřebí obchodní informace natištěné na obale dostat na police obchodů s potravinami, léčivy, kosmetikou apod. Karton se vyrábí z primárních a/nebo recyklovaných vláken, je snadno přehýbatelný, je tuhý a lze jej dobře stříhat. Používá se hlavně na krabice pro spotřební výrobky, jako jsou zmrazené potraviny, kosmetické výrobky a nádoby na tekutiny; je znám také jako plochá neslepovaná lepenka, skládačková lepenka, kartonážní lepenka nebo lepenka pro přepravní obaly či lepenka v rolích (core board). |
Zahrnuje všechny procesy, které jsou součástí procesu výroby papíru (zejména stroj na výrobu papíru a lepenky a energetický systém (ohřívač vody/KVET) s nimi spojený a paliva přímo používaná ve výrobním procesu). Nezahrnuje jiné činnosti prováděné na místě, které nejsou součástí tohoto procesu, jako jsou pilařské činnosti, činnosti při opracování dřeva, výroba chemických látek na prodej, zpracování odpadů (zpracování odpadů (sušení, peletování, pálení, ukládání do země) interním, a nikoli externím způsobem, výroba PCC (vysráženého uhličitanu vápenatého), zpracování zapáchajících plynů a dálkové vytápění. |
ano |
0,273 |
||||
Kyselina dusičná |
Kyselina dusičná (HNO3), udává se v tunách 100 % HNO3 |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou produktu, pro který byla referenční úroveň stanovena, a také proces odbourání N2O s výjimkou výroby čpavku. |
ano |
0,302 |
||||
Kyselina adipová |
Kyselina adipová se udává v tunách sušené čištěné kyseliny adipové skladované v silech nebo balené do pytlů. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou produktu, pro který byla referenční úroveň stanovena, a také proces odbourání N2O. |
ano |
2,79 |
||||
Monomer vinylchloridu (VCM) |
Vinylchlorid (chlorethylen) |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními kroky přímé chlorování, oxychlorace a krakování EDC na VCM. |
ano |
0,204 |
||||
Fenol/aceton |
Souhrn fenolu, acetonu a vedlejšího produktu alfa-methylstyrenu vyjádřený v úhrnné produkci |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou fenolu a acetonu, zejména stlačování vzduchu, hydroperoxidaci, rekuperaci kumenu ze spotřebovaného vzduchu, koncentraci a štěpení, frakcionaci a čištění produkce, krakování dehtu, rekuperaci a čištění acetofenonu, rekuperaci alfa-methylstyrenu (AMS) na vývoz, hydrogenaci AMS pro recyklaci uvnitř systémových hranic, počáteční čistění odpadních vod (první striper odpadních vod), výrobu chladicí vody (např. chladicí věže), spotřebu chladicí vody (oběhová čerpadla), fléry a spalovací pece (i pokud jsou umístěny mimo systémové hranice) a veškerou pomocnou spotřebu paliva. |
ano |
0,266 |
||||
S-PVC |
Polyvinylchlorid; bez příměsí jakýchkoli jiných látek, sestávající z částic PVC o střední velikosti 50–200 μm |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou S-PVC, kromě výroby monomeru vinylchloridu. |
ano |
0,085 |
||||
E-PVC |
Polyvinylchlorid; bez příměsí jakýchkoli jiných látek, sestávající z částic PVC o střední velikosti 0,1–3 μm |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou E-PVC, kromě výroby monomeru vinylchloridu. |
ano |
0,238 |
||||
Uhličitan sodný |
Uhličitan sodný vyjádřený v celkové hrubé produkci s výjimkou koncentrovaného uhličitanu sodného získaného jako vedlejší produkt v síti výroby kaprolaktamu. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními jednotkami čištění solankových roztoků, kalcinace vápence a výroba vápenného mléka, absorpce čpavku, srážení NaHCO3, filtrace nebo separace krystalů NaHCO3 z matečného roztoku, rozklad NaHCO3 na Na2CO3, recyklace čpavku a zahušťování nebo výroba těžké sody. |
ano |
0,843 |
Není-li uveden jiný odkaz, všechny referenční úrovně produktu se vztahují na 1 tunu vyrobeného produktu vyjádřenou v (čisté) obchodovatelné produkci a na 100 % čistotu příslušné látky.
Všechny definice zahrnutých procesů a emisí (systémových hranic) případně zahrnují fléry.
Ohrožení únikem uhlíku u produktů, pro něž je stanovena referenční úroveň, vychází z rozhodnutí 2010/2/EU a platí pro roky 2013 a 2014. Pro roky 2013 a 2014 může být tento seznam rozhodnutím Komise rozšířen o další odvětví.
2. Definice referenčních úrovní produktu a systémových hranic se zřetelem ke vzájemné zaměnitelnosti paliva a elektřiny
Referenční úroveň produktu |
Definice zahrnutých produktů |
Definice zahrnutých procesů a emisí (systémové hranice) |
Ohrožení únikem uhlíku pro roky 2013 a 2014 podle rozhodnutí 2010/2/EU |
Hodnota referenční úrovně (povolenek/t) |
||||||
Produkty rafinérií |
Směs rafinérských produktů s více než 40 % lehkých produktů (motorový benzin včetně leteckého benzinu, palivo pro tryskové motory benzinového typu, jiné lehké minerální oleje a přípravky, letecký petrolej (kerosen) včetně paliva pro tryskové motory petrolejového typu, plynové oleje), vyjádřená ve vážených tunách CO2 (CO2 weighted tonnes, CWT) |
Zahrnuje všechny rafinérské procesy splňující definici jedné z výrobních jednotek CWT, jakož i pomocných nevýrobních zařízení provozovaných v ohrazeném areálu rafinérie, jako je uskladnění kapalin v nádržích, míchání, čištění odpadních vod atd. Pro určení úrovně nepřímých emisí se posoudí celková spotřeba elektřiny v rámci systémových hranic. |
ano |
0,0295 |
||||||
Uhlíková ocel vyráběná v elektrických obloukových pecích |
Ocel obsahující méně než 8 % kovových legovacích prvků a tak velké množství znečišťujících prvků, jež omezuje použití na případy, kdy se nevyžaduje vysoká kvalita povrchu a vysoká zpracovatelnost |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními jednotkami elektrická oblouková pec, sekundární metalurgie, odlévání a řezání, dodatečný spalovač, odprašovač, ohřívače pánví, předehřev forem pro odlití ingotů, vysoušení šrotu a předehřev šrotu. Pro určení úrovně nepřímých emisí se posoudí celková spotřeba elektřiny v rámci systémových hranic. |
ano |
0,283 |
||||||
Vysokolegovaná ocel vyráběná v elektrických obloukových pecích |
Ocel obsahující 8 % nebo více kovových legovacích prvků nebo pro použití v případech, kdy se vyžaduje vysoká kvalita povrchu a vysoká zpracovatelnost |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními jednotkami elektrická oblouková pec, sekundární metalurgie, odlévání a řezání, dodatečný spalovač, odprašovač, ohřívače pánví, předehřev forem pro odlití ingotů, jáma pro pomalé chlazení, vysoušení šrotu a předehřev šrotu. Nezahrnuje výrobní jednotky konvertor FeCr a kryogenické nádoby na přechovávání průmyslových plynů. Pro určení úrovně nepřímých emisí se posoudí celková spotřeba elektřiny v rámci systémových hranic. |
ano |
0,352 |
||||||
Železné odlitky |
Litina vyjádřená v tunách tekutého železa připraveného k legování, zpevněného a připraveného k odlévání. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními kroky tavírna, slévárna, jaderna a zušlechťování. Pro určení úrovně nepřímých emisí se posoudí pouze spotřeba elektřiny tavicích procesů v rámci systémových hranic. |
ano |
0,325 |
||||||
Minerální vlna |
Izolační výrobky z minerální vlny pro tepelnou, zvukovou a požární izolaci vyrobené za použití skla, kamene nebo strusky. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními kroky mletí, zvláknění a injektáž pojiv, tvrzení, sušení a tváření. Pro určení úrovně nepřímých emisí se posoudí celková spotřeba elektřiny v rámci systémových hranic. |
ne |
0,682 |
||||||
Sádrokarton |
Tato referenční úroveň se vztahuje na tabule, desky, panely, dlaždice a podobné výrobky ze sádry a ze směsí založených na sádře, (ne)potažené nebo (ne)vyztužené pouze papírem nebo lepenkou, kromě výrobků aglomerovaných se sádrou, zdobených (v tunách štuku). Tato referenční úroveň produktu se nevztahuje na sádrové lepenky o vysoké hustotě. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními kroky mletí, sušení a kalcinování a vysoušení lepenky. Pro určení úrovně nepřímých emisí se posoudí pouze spotřeba elektřiny tepelných čerpadel používaných ve fázi sušení. |
ne |
0,131 |
||||||
Saze |
Pecní saze. Tato referenční úroveň se nevztahuje na saze vzniklé při spalování plynu a hoření svítidel. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou pecních sazí a také konečnou úpravu, balení a hoření. Pro určení úrovně nepřímých emisí se posoudí celková spotřeba elektřiny v rámci systémových hranic. |
ano |
1,954 |
||||||
Čpavek |
Čpavek (NH3) se udává ve vyrobených tunách. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou čpavku a meziproduktu vodíku. Pro určení úrovně nepřímých emisí se posoudí celková spotřeba elektřiny v rámci systémových hranic. |
ano |
1,619 |
||||||
Provoz ethylenové jednotky |
Směs chemických látek vysoké hodnoty (HVC), vyjádřená celkovou hmotností acetylenu, ethylenu, propylenu, butadienu, benzenu a vodíku, s výjimkou HVC z doplňkové frakce (vodíku, ethylenu, jiných HVC) přičemž obsah ethylenu dosahuje alespoň 30 % hmotnostních celé produktové směsi a obsah HVC, plynných pohonných hmot, butenů a kapalných uhlovodíků společně dosahuje alespoň 50 % hmotnostních celé produktové směsi. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou chemických látek vysoké hodnoty, jako jsou čištěné výrobky nebo meziprodukty s koncentrovaným obsahem příslušné HVC v nejnižší obchodovatelné formě (surový C4, nehydrogenovaný pyrolýzní benzin), kromě extrakce C4 (zařízení na výrobu butadienu), hydrogenace C4, hydrogenace pyrolýzního benzinu a extrakce aromatických látek a jejich logistika/skladování pro běžný provoz. Pro určení úrovně nepřímých emisí se posoudí posouzena celková spotřeba elektřiny v rámci systémových hranic. |
ano |
0,702 |
||||||
Aromatické látky |
Směs aromatických látek vyjádřená ve vážených tunách CO2 (CO2 weighted tonnes, CWT) |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s dílčími jednotkami při výrobě aromatických látek hydrogenační rafinace pyrolýzního benzinu, extrakce benzenu/toluenu/xylenu (BTX), izomerizace TDP, HDA, xylenu, jednotky P-xylenu, výroba kumenu a výroba cyklohexanu. Pro určení úrovně nepřímých emisí se posoudí celková spotřeba elektřiny v rámci systémových hranic. |
ano |
0,0295 |
||||||
Styren |
Monomer styrenu (vinylbenzen, číslo CAS: 100-42-5) |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobou styrenu a meziproduktu ethylbenzenu (v množství používaném jako frakce při výrobě styrenu). Pro určení úrovně nepřímých emisí se posoudí celková spotřeba elektřiny v rámci systémových hranic. |
ano |
0,527 |
||||||
Vodík |
Čistý vodík a směsi vodíku a oxidu uhelnatého s obsahem vodíku > = 60 % molárního zlomku celkového obsahu vodíku plus oxidu uhelnatého na základě součtu všech proudů produktu obsahujících vodík a oxid uhelnatý odváděných z příslušného dílčího zařízení a vyjádřených jako 100 % vodík |
Zahrnuje všechny prvky příslušných výrobních procesů přímo či nepřímo spojené s výrobou vodíku a se separací vodíku a oxidu uhelnatého. Tyto prvky se nacházejí mezi:
Pro určení úrovně nepřímých emisí se posoudí celková spotřeba elektřiny v rámci systémových hranic. |
ano |
8,85 |
||||||
Syntetický plyn |
Směsi vodíku a oxidu uhelnatého s obsahem vodíku < 60 % molárního zlomku celkového obsahu vodíku plus oxidu uhelnatého na základě součtu všech proudů produktu obsahujících vodík a oxid uhelnatý odváděných z příslušného dílčího zařízení a vyjádřených jako 47 % objem. vodíku |
Zahrnuje všechny prvky příslušných výrobních procesů přímo či nepřímo spojené s výrobou syntetického plynu a se separací vodíku a oxidu uhelnatého. Tyto prvky se nacházejí mezi:
Pro určení úrovně nepřímých emisí se posoudí celková spotřeba elektřiny v rámci systémových hranic. |
ano |
0,242 |
||||||
Ethylenoxid/ethylenglykoly |
Referenční úroveň ethylenoxid/ethylenglykol se vztahuje na produkty ethylenoxid (EO, vysoce čistý), monoethylenglykol (MEG, kvality standard + kvality vlákno, vysoce čistý), diethylenglykol (DEG) a triethylenglykol (TEG). Celkové množství výrobků je vyjádřeno v ekvivalentech EO (EOE), které jsou definovány jako množství EO (hmotnostní), jež obsahuje jedna hmotnostní jednotka konkrétního glykolu. |
Zahrnuje všechny procesy přímo či nepřímo spojené s výrobními jednotkami výroba EO, čištění EO a sekce glykolů. Tato referenční hodnota produktu se vztahuje na celkovou spotřebu elektřiny (a na nepřímé emise s ní spojené) v rámci hranic systému. |
ano |
0,512 |
Není-li uveden jiný odkaz, všechny referenční úrovně produktu se vztahují na 1 tunu vyrobeného produktu vyjádřenou v (čisté) obchodovatelné produkci a na 100 % čistotu příslušné látky.
Všechny definice zahrnutých procesů a emisí (systémových hranic) případně zahrnují fléry.
Ohrožení únikem uhlíku u produktů, pro něž je stanovena referenční úroveň, vychází z rozhodnutí 2010/2/EU a platí pro roky 2013 a 2014. Tento seznam může být rozhodnutím Komise rozšířen o další odvětví.
3. Referenční úrovně tepla a paliva
Referenční úroveň |
Hodnota referenční úrovně (povolenek/TJ) |
Referenční úroveň tepla |
62,3 |
Referenční úroveň paliva |
56,1 |
PŘÍLOHA II
REFERENČNÍ ÚROVNĚ SPECIFICKÝCH PRODUKTŮ
1. Referenční úroveň rafinérie: funkce CWT
Funkce CWT |
Popis |
Báze (kt/a) |
Koeficient CWT |
Atmosférická destilace ropy |
Jednotka destilace lehkých podílů, standardní destilační jednotka |
F |
1,00 |
Vakuová destilace |
Vakuová frakcionace lehkých podílů, standardní vakuová kolona, vakuová frakcionační kolona Koeficient vakuové destilace zahrnuje také průměrné energetické a emisní hodnoty pro jednotku vakuové destilace těžkých frakcí (HFV). Kapacita HFV se nepočítá zvlášť, neboť je vždy v sérii s jednotkou vakuové destilace lehkých podílů (MVU). |
F |
0,85 |
Odasfaltování rozpouštědly |
Konvenční rozpouštědlo, superkritické rozpouštědlo |
F |
2,45 |
Snižování viskozity |
Atmosférický destilační zbytek (bez napájecího bubnu), atmosférický destilační zbytek (s napájecím bubnem), vakuový destilační zbytek (bez napájecího bubnu), vakuový destilační zbytek (s napájecím bubnem) Koeficient snižování viskozity zahrnuje také průměrné energetické a emisní hodnoty pro mžikovou destilační kolonu (VAC VFL), ale kapacita se zvlášť nevyčísluje. |
F |
1,40 |
Tepelné krakování |
Koeficient tepelného krakování zahrnuje také průměrné energetické a emisní hodnoty pro mžikovou destilační kolonu (VAC VFL), ale kapacita se zvlášť nevyčísluje. |
F |
2,70 |
Pozdržené koksování |
Pozdržené koksování |
F |
2,20 |
Fluidní koksování |
Fluidní koksování |
F |
7,60 |
Fluidní koksování se zplyňováním |
Fluidní koksování se zplyňováním |
F |
16,60 |
Koksovací reaktory |
Vertikální nístějová pec, horizontální rotační pec |
P |
12,75 |
Fluidní katalytické krakování |
Fluidní katalytické krakování, jemné katalytické krakování zbytků, katalytické krakování zbytků |
F |
5,50 |
Jiné katalytické krakování |
Katalytické krakování Houdry, katalytické krakování Thermofor s pohyblivým ložem |
F |
4,10 |
Hydrokrakování ropného destilátu/plynového oleje |
Jemné hydrokrakování, hrubé hydrokrakování, hydrokrakování nafty |
F |
2,85 |
Hydrokrakování zbytkových olejů |
Technologie H-Oil, LC-Fining™ a Hycon |
F |
3,75 |
Hydrogenace nafty/benzinu |
Nasycení benzenu, odsíření frakcí C4–C6, konvenční hydrogenace nafty, nasycení diolefinu na olefin, nasycení diolefinu na olefin v rámci alkylační skupiny, hydrogenace benzinu FCC s minimální oktanovou ztrátou, olefinická alkylace thiofenu, technologie S-Zorb™, selektivní hydrogenace pyrolýzního benzinu/nafty, odsíření pyrolýzního benzinu/nafty, selektivní hydrogenace pyrolýzního benzinu/nafty. Koeficient hydrogenace nafty zahrnuje energetické a emisní hodnoty reaktoru pro selektivní hydrogenaci (NHYT/RXST), ale kapacita se zvlášť nevyčísluje. |
F |
1,10 |
Hydrogenace leteckého petroleje / motorové nafty |
Nasycení aromatických látek, konvenční hydrogenace, hydrogenace rozpustných aromatických látek, konvenční hydrogenace destilátů, tvrdá hydrogenace destilátů, velmi tvrdá hydrogenace, střední odparafinování destilátů, technologie S-Zorb™, selektivní hydrogenace destilátů. |
F |
0,90 |
Hydrogenace zbytkových olejů |
Odsíření atmosférického destilačního zbytku, odsíření vakuového destilačního zbytku |
F |
1,55 |
Hydrogenace vakuového plynového oleje |
Hydrogenační odsiřování/denitrifikace, hydrogenační odsiřování |
F |
0,90 |
Výroba vodíku |
Reformování methanu parou, reformování nafty parou, zařízení pro částečnou oxidaci lehkých frakcí Koeficient výroby vodíku zahrnuje energetické a emisní hodnoty čištění (H2PURE), ale kapacita se zvlášť nevyčísluje. |
P |
300,00 |
Katalytické reformování |
Kontinuální regenerace, cyklická, semiregenerativní, AROMAX |
F |
4,95 |
Alkylace |
Alkylace s kyselinou fluorovodíkovou, alkylace s kyselinou sírovou, polymerace olefinové frakce C3, polymerace frakce C3/C4, Dimersol Koeficient alkylace/polymerace zahrnuje energetické a emisní hodnoty kyselého způsobu regenerace (ACID), ale kapacita se zvlášť nevyčísluje. |
P |
7,25 |
Izomerizace C4 |
Izomerizace C4 Koeficient zahrnuje také energetické a emisní hodnoty spojené s průměrnou speciální frakcionací v EU-27 (DIB) související s izomerizací C4. |
R |
3,25 |
Izomerizace C5/C6 |
Izomerizace C5/C6 Koeficient zahrnuje také energetické a emisní hodnoty spojené s průměrnou speciální frakcionací v EU-27 (DIH) související s izomerizací C5. |
R |
2,85 |
Výroba oxygenátů |
Destilační jednotky MBTE, extrakce MTBE, ETBE, TAME, výroba isooktenu |
P |
5,60 |
Výropa propylenu |
Propylen kvality chemikálie, kvality polymeru |
F |
3,45 |
Výroba asfaltu |
Výroba asfaltu a bitumenu Číselný údaj o výrobě by měl zahrnovat polymerem modifikovaný asfalt. Koeficient CWT zahrnuje dmýchání. |
P |
2,10 |
Míchání asfaltu modifikovaného polymerem |
Míchání asfaltu modifikovaného polymerem |
P |
0,55 |
Rekuperace síry |
Rekuperace síry Koeficient rekuperace síry zahrnuje energetické a emisní hodnoty rekuperace výstupního plynu (TRU) a konvertor H2S (U32), ale kapacita se zvlášť nevyčísluje. |
P |
18,60 |
Extrakce aromatických látek rozpouštědly (ASE) |
ASE: extrakční destilace, ASE: extrakce kapalina/kapalina, ASE: kapalina/kapalina s extrakční destilací Koeficient CWT se vztahuje na všechny frakce včetně pyrolýzního benzinu po hydrogenaci. Hydrogenace pyrolýzního benzinu by měla být započtena v rámci hydrogenace nafty. |
F |
5,25 |
Hydrogenační dealkylace |
Hydrogenační dealkylace |
F |
2,45 |
TDP/TDA |
Disproporcionace toluenu/dealkylace toluenu |
F |
1,85 |
Výroba cyklohexanu |
Výroba cyklohexanu |
P |
3,00 |
Izomerizace xylenu |
Izomerizace xylenu |
F |
1,85 |
Výroba paraxylenu |
Adsorpce paraxylenu, krystalizace paraxylenu Koeficient zahrnuje také energetické a emisní hodnoty separátoru xylenů a kolonu pro opakované zpracování orthoxylenu. |
P |
6,40 |
Výroba metaxylenu |
Výroba metaxylenu |
P |
11,10 |
Výroba ftalanhydridu |
Výroba ftalanhydridu |
P |
14,40 |
Výroba maleinanhydridu |
Výroba maleinanhydridu |
P |
20,80 |
Výroba ethylbenzenu |
Výroba ethylbenzenu Koeficient zahrnuje také energetické a emisní hodnoty destilace ethylbenzenu. |
P |
1,55 |
Výroba kumenu |
Výroba kumenu |
P |
5,00 |
Výroba fenolu |
Výroba fenolu |
P |
1,15 |
Extrakce mazacích olejů rozpouštědly |
Extrakce mazacích olejů rozpouštědly: rozpouštědlem je furfural, rozpouštědlem je NMP, rozpouštědlem je fenol, rozpouštědlem je SO2 |
F |
2,10 |
Odparafinování mazacích olejů rozpouštědly |
Odparafinování mazacích olejů rozpouštědly: rozpouštědlem je chlorovaný uhlovodík, rozpouštědlem je MEK/toluen, rozpouštědlem je MEK/MIBK, rozpouštědlem je propan |
F |
4,55 |
Izomerizace katalytického parafinu |
Izomerizace katalytického parafinu a odparafinování, selektivní krakování parafinu |
F |
1,60 |
Hydrokrakovací jednotka pro výrobu mazacích olejů |
Hydrokrakovací jednotka pro výrobu mazacích olejů s multifrakční destilací, hydrokrakovací jednotka pro výrobu mazacích olejů s vakuovou destilací |
F |
2,50 |
Odolejování vosků |
Odolejování vosků: rozpouštědlem je chlorovaný uhlovodík, rozpouštědlem je MEK/toluen, rozpouštědlem je MEK/MIBK, rozpouštědlem je propan |
P |
12,00 |
Hydrogenace mazacích olejů/parafinu |
Hydrofrakcionace mazacích olejů s vakuovou destilací, hydrogenace mazacích olejů s multifrakční destilací, hydrogenace mazacích olejů s vakuovou destilací, hydrofrakcionace parafinu s vakuovou destilací, hydrogenace parafinu s multifrakční destilací, hydrogenace parafinu s vakuovou destilací |
F |
1,15 |
Hydrogenace rozpouštědlem |
Hydrogenace rozpouštědlem |
F |
1,25 |
Frakcionace rozpouštědlem |
Frakcionace rozpouštědlem |
F |
0,90 |
Molekulární síto pro parafiny C10+ |
Molekulární síto pro parafiny C10+ |
P |
1,85 |
Částečná oxidace zbytkových frakcí (POX) na palivo |
Syntetický plyn POX na palivo |
SG |
8,20 |
Částečná oxidace zbytkových frakcí (POX) na vodík nebo na methanol |
Syntetický plyn POX na vodík nebo methanol, syntetický plyn POX na methanol Koeficient zahrnuje energetické a emisní hodnoty pro přeměnu CO a čištění H2 (U71), ale kapacita se zvlášť nevyčísluje. |
SG |
44,00 |
Methanol ze syntetického plynu |
Methanol |
P |
–36,20 |
Pneumatické třídění |
Pneumatické třídění |
P (MNm3 O2) |
8,80 |
Frakcionace získaných ropných plynů (NGL) |
Frakcionace získaných ropných plynů (NGL) |
F |
1,00 |
Čištění spalin |
Zařízení pro odsiřování (DeSOx) a pro denitrifikaci (DeNOx) kouřových plynů |
F (MNm3) |
0,10 |
Čištění a komprese palivového plynu pro prodej |
Čištění a komprese palivového plynu na prodej |
kW |
0,15 |
Odsolování mořské vody |
Odsolování mořské vody |
P |
1,15 |
Báze pro koeficienty CWT: čisté suroviny (F), vstupy reaktoru (R, včetně recyklu), produktové vstupy (P), výroba syntetického plynu pro jednotky POX (SG)
2. Referenční úroveň pro aromatické látky: funkce CWT
Funkce CWT |
Popis |
Báze (kt/a) |
Koeficient CWT |
Hydrogenace nafty/benzinu |
Nasycení benzenu, odsíření frakcí C4–C6, konvenční hydrogenace nafty, nasycení diolefinů na olefiny, nasycení diolefinů na olefiny v rámci alkylační skupiny, hydrogenace benzinu FCC s minimální oktanovou ztrátou, olefinická alkylace thiofenu, technologie S-Zorb™, selektivní hydrogenace pyrolýzního benzinu/nafty, odsíření pyrolýzního benzinu/nafty, selektivní hydrogenace pyrolýzního benzinu/nafty. Koeficient hydrogenace nafty zahrnuje energetické a emisní hodnoty reaktoru pro selektivní hydrogenaci (NHYT/RXST), ale kapacita se zvlášť nevyčísluje. |
F |
1,10 |
Extrakce aromatických látek rozpouštědly |
ASE: extrakční destilace, ASE: extrakce kapalina/kapalina, ASE: kapalina/kapalina s extrakční destilací Koeficient CWT se vztahuje na všechny frakce včetně pyrolýzního benzinu po hydrogenaci. Hydrogenace pyrolýzního benzinu by měla být započtena v rámci hydrogenace nafty. |
F |
5,25 |
TDP/TDA |
Disproporcionace toluenu/dealkylace toluenu |
F |
1,85 |
Hydrogenační dealkylace |
Hydrogenační dealkylace |
F |
2,45 |
Izomerizace xylenu |
Izomerizace xylenu |
F |
1,85 |
Výroba paraxylenu |
Adsorpce paraxylenu, krystalizace paraxylenu Koeficient zahrnuje také energetické a emisní hodnoty separátoru xylenu a kolonu pro opakované zpracování orthoxylenu |
P |
6,40 |
Výroba cyklohexanu |
Výroba cyklohexanu |
P |
3,00 |
Výroba kumenu |
Výroba kumenu |
P |
5,00 |
Báze pro koeficienty CWT: čisté suroviny (F), produktové vstupy (P)
PŘÍLOHA III
HISTORICKÁ ÚROVEŇ ČINNOSTI PRO REFERENČNÍ ÚROVNĚ SPECIFICKÝCH PRODUKTŮ PODLE ČL. 9 ODST. 7
1. |
U produktů, na něž se vztahuje referenční úroveň rafinérií uvedená v příloze I, určí členské státy historickou úroveň činnosti týkající se produktu za základní období na základě různých funkcí CWT, jejich definicí, báze pro vyprodukované množství a koeficientů CWT uvedených v příloze II podle tohoto vzorce:
kde
|
2. |
U produktů, na něž se vztahuje referenční úroveň produktu vápno uvedená v příloze I, určí členské státy historickou úroveň činnosti týkající se produktu za základní období podle tohoto vzorce:
kde
|
3. |
U produktů, na něž se vztahuje referenční úroveň produktu dolomitické vápno uvedená v příloze I, určí členské státy historickou úroveň činnosti týkající se produktu za základní období podle tohoto vzorce:
kde
|
4. |
U produktů, na něž se vztahuje referenční úroveň produktu provoz ethylenové jednotky uvedená v příloze I, určí členské státy historickou úroveň činnosti týkající se produktu za základní období podle tohoto vzorce:
kde
|
5. |
U produktů, na něž se vztahuje referenční úroveň produktu aromatické látky uvedená v příloze I, určí členské státy historickou úroveň činnosti týkající se produktu za základní období na základě různých funkcí CWT, jejich definicí, báze pro vyprodukované množství a koeficientů CWT uvedených v příloze II podle tohoto vzorce:
kde
|
6. |
U produktů, na něž se vztahuje referenční úroveň produktu vodík uvedená v příloze I, určí členské státy historickou úroveň činnosti týkající se produktu za základní období podle tohoto vzorce:
kde
|
7. |
U produktů, na něž se vztahuje referenční úroveň produktu syntetický plyn uvedená v příloze I, určí členské státy historickou úroveň činnosti týkající se produktu za základní období podle tohoto vzorce:
kde
|
8. |
U produktů, na něž se vztahuje referenční úroveň produktu ethylenoxid/ethylenglykoly uvedená v příloze I, určí členské státy historickou úroveň činnosti týkající se produktu za základní období podle tohoto vzorce:
kde
|
PŘÍLOHA IV
PARAMETRY PRO SBĚR ZÁKLADNÍCH ÚDAJŮ U STÁVAJÍCÍCH ZAŘÍZENÍ
Pro účely sběru základních údajů uvedených v čl. 7 odst. 1 členské státy požádají provozovatele, aby předložil alespoň tyto údaje na úrovni zařízení a dílčích zařízení za všechny kalendářní roky základního období zvoleného podle čl. 9 odst. 1 (2005–2008 nebo 2009–2010). V souladu s čl. 7 odst. 2 si členské státy mohou v případě potřeby vyžádat další údaje:
Parametr |
Poznámky |
||||||||
Počáteční instalovaná kapacita |
Pouze u jednotlivých dílčích zařízení pro referenční úroveň produktu, vyjádřená v jednotce definované pro dotčený produkt v příloze I |
||||||||
Navýšená nebo snížená kapacita a instalovaná kapacita dílčího zařízení po rozsáhlé změně kapacity, pokud k rozsáhlé změně kapacity došlo v období od 1. ledna 2009 do 30. června 2011 |
Kapacita se vyjadřuje:
|
||||||||
Název produktu (produktů) |
|
||||||||
Kód činnosti NACE |
|
||||||||
Kód produktu (produktů) PRODCOM |
|
||||||||
Označení jako výrobce elektřiny |
|
||||||||
Historická úroveň činnosti |
Podle typu dílčího zařízení; včetně všech ročních objemů výroby dílčích zařízení pro referenční úroveň produktu, na jejichž základě byla stanovena střední hodnota |
||||||||
Vyprodukované množství všech příslušných funkcí CWT |
Pouze u referenčních úrovní produktu rafinérie a aromatické látky |
||||||||
Údaje použité pro výpočet historických úrovní činnosti |
Alespoň u referenčních úrovní produktu vápno, dolomitické vápno, provoz ethylenové jednotky, vodík a syntetický plyn |
||||||||
Celkové emise skleníkových plynů |
Pouze přímé emise; jen v případě, že ne všechny emise v tomto zařízení pocházejí z produktů, pro něž je stanovena referenční úroveň |
||||||||
Emise skleníkových plynů z paliv |
Pouze přímé emise; jen v případě, že ne všechny emise v tomto zařízení pocházejí z produktů, pro něž je stanovena referenční úroveň |
||||||||
Emise skleníkových plynů z procesů |
Jen v případě, že ne všechny emise v tomto zařízení pocházejí z produktů, pro něž je stanovena referenční úroveň |
||||||||
Celkové energetické vstupy z paliv v rámci zařízení |
Jen v případě, že ne všechny emise v tomto zařízení pocházejí z produktů, pro něž je stanovena referenční úroveň |
||||||||
Energetické vstupy z paliv v rámci zařízení nepoužité k výrobě měřitelného tepla |
Jen v případě, že ne všechny emise v tomto zařízení pocházejí z produktů, pro něž je stanovena referenční úroveň |
||||||||
Energetické vstupy z paliv v rámci zařízení použité k výrobě měřitelného tepla |
Jen v případě, že ne všechny emise v tomto zařízení pocházejí z produktů, pro něž je stanovena referenční úroveň |
||||||||
Spotřebované měřitelné teplo |
Jen v případě, že ne všechny emise v tomto zařízení pocházejí z produktů, pro něž je stanovena referenční úroveň |
||||||||
Dovezené měřitelné teplo |
|
||||||||
Emise skleníkových plynů spojené s výrobou tepla vyvezeného do soukromých domácností |
|
||||||||
Vyvezené měřitelné teplo |
Pouze dodávky spotřebitelům, na něž se nevztahuje systém Unie, s jasným uvedením toho, zda je spotřebitel soukromou domácností |
||||||||
Elektřina spotřebovaná v souladu s příslušnou definicí systémových hranic (příloha I) |
Pouze u dílčích zařízení, na něž se vztahuje referenční úroveň, pro kterou má význam zaměnitelnost tepla a elektřiny |
||||||||
Vodík použitý jako palivo pro výrobu monomeru vinylchloridu |
Pouze u dílčích zařízení, na něž se vztahuje referenční úroveň monomer vinylchloridu |
PŘÍLOHA V
Parametry pro sběr údajů u nových účastníků na trhu
Ukazatel |
Poznámky |
||||||||
Název produktu (produktů) |
|
||||||||
Kód činnosti NACE |
|
||||||||
Kód produktu (produktů) PRODCOM |
|
||||||||
Počáteční instalovaná kapacita před rozsáhlým rozšířením |
Pouze u dílčích zařízení, která uplatňují rozsáhlé rozšíření kapacity |
||||||||
Navýšená kapacita (v případě rozsáhlého rozšíření) |
Pouze u dílčích zařízení, která uplatňují rozsáhlé rozšíření kapacity |
||||||||
Instalovaná kapacita po rozsáhlém rozšíření |
Pouze u dílčích zařízení, která uplatňují rozsáhlé rozšíření kapacity |
||||||||
Počáteční instalovaná kapacita |
Jen u nových účastníků provádějících jednu či více činností uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES, kteří obdrželi povolení k vypouštění emisí skleníkových plynů poprvé po 30. červnu 2011, nebo poprvé provádějících činnost, jež je v souladu s čl. 24 odst. 1 nebo 2 zahrnuta do systému Společenství; vyjádřená:
|
||||||||
Příslušný koeficient využití kapacity (RCUF) |
U jiných dílčích zařízení, než jsou dílčí zařízení pro referenční úroveň produktu |
||||||||
Plánovaný dovoz měřitelného tepla |
|
||||||||
Plánovaná spotřeba elektřiny v souladu s příslušnou definicí systémových hranic (příloha I) |
Pouze u dílčích zařízení, na něž se vztahuje referenční úroveň, pro kterou má význam zaměnitelnost tepla a elektřiny |
||||||||
Plánované množství vodíku použitého jako palivo pro výrobu monomeru vinylchloridu |
Pouze u dílčích zařízení, na něž se vztahuje referenční úroveň monomer vinylchloridu |
||||||||
Zahájení běžného provozu |
Vyjádřeno datem |
||||||||
Datum zahájení |
|
||||||||
Emise skleníkových plynů |
Před zahájením běžného provozu, vyjádřené v tunách ekvivalentu CO2 |
PŘÍLOHA VI
KOEFICIENT ZAJIŠŤUJÍCÍ PŘECHODNÝ SYSTÉM, KTERÝ POVEDE KE SNÍŽENÍ MNOŽSTVÍ BEZPLATNÝCH POVOLENEK V SOULADU S ČL. 10a ODST. 11 SMĚRNICE 2003/87/ES
Rok |
Hodnota koeficientu |
2013 |
0,8000 |
2014 |
0,7286 |
2015 |
0,6571 |
2016 |
0,5857 |
2017 |
0,5143 |
2018 |
0,4429 |
2019 |
0,3714 |
2020 |
0,3000 |