EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011DC0303
JOINT COMMUNICATION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS A new response to a changing Neighbourhood JOINT COMMUNICATION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS A new response to a changing Neighbourhood
SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Nový přístup k sousedství, jež prochází změnami
SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Nový přístup k sousedství, jež prochází změnami
/* KOM/2011/0303 konečném znení */
SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Nový přístup k sousedství, jež prochází změnami /* KOM/2011/0303 konečném znení */
SPOLEČNÉ SDĚLENÍ EVROPSKÉMU
PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A
VÝBORU REGIONŮ Nový přístup k sousedství, jež prochází
změnami Jižně a východně od hranic Evropské
unie (EU) leží šestnáct zemí[1],
jejichž naděje a budoucnost se nás významným způsobem a
bezprostředně týkají. Nedávné události tuto skutečnost
jasně ukázaly a připomněly výzvy, které před námi stojí. Ve
kontextu svržení dlouholetých represivních režimů v Egyptě a Tunisku,
probíhajícího vojenského konfliktu v Libyi, nedávných násilných zákroků v
Sýrii, pokračujících represí v Bělorusku a vleklých konfliktů v
této oblasti včetně Blízkého východu je třeba, abychom se nad
vztahy EU s našimi sousedy znovu zamysleli. Rovněž je třeba
podpořit povzbudivý pokrok, jehož dosáhli naši další sousedé –
například Moldavská republika v rámci svého reformního úsilí, Ukrajina
při vyjednávání dohody o přidružení nebo Maroko a Jordánsko ohlášením
ústavní reformy. Lisabonská smlouva umožnila EU posílit její zahraniční
politiku: spolupráci se sousedními zeměmi lze nyní rozšířit, tak aby
koordinovaným a účinnějším způsobem zahrnovala celé spektrum
dané problematiky. Zejména na tomto základě byl v létě 2010 ve
spolupráci s partnerskými zeměmi a dalšími zúčastněnými stranami
zahájen přezkum evropské politiky sousedství (EPS), jehož potřebnost
byla s ohledem na nedávné události v jižním Středomoří dále
umocněna. EU si musí s historickými výzvami ve svém sousedství poradit. Od vzniku EPS v roce 2004 byla v jejím rámci
prosazována řada významných iniciativ, zejména v obchodní a
hospodářské sféře, které EU a jejím sousedům umožnily rozvíjet
pevnější vztahy v prakticky všech oblastech politiky, od energetiky po
vzdělávání, od dopravy po výzkum. Ve všech těchto oblastech nyní mezi
EU a jejími sousedy funguje spolupráce a vzájemné výměny. Pomoc EU se
zvýšila a je lépe zacílená, avšak na vzájemných vztazích je po všech stránkách
nadále co zlepšovat. Aktuální události a výsledky přezkumu ukázaly, že
podpora EU určená na politické reformy v sousedních zemích přinesla
pouze omezené výsledky. Je například zapotřebí větší pružnosti a
adekvátnějších odpovědí, jež by reagovaly na rychle se měnící
potřeby partnerů a reforem, ať už jde o země zažívající
rychlou změnu režimu nebo země procházející dlouhodobým procesem
reforem a upevňování demokracie. Koordinace mezi EU, jejími členskými
státy a hlavními mezinárodními partnery má zásadní význam a lze ji ještě
zdokonalit. Je nezbytné zaujmout nový přístup k
posílení partnerství mezi EU a zeměmi a společnostmi v jejím sousedství
a budovat a upevňovat zdravé demokracie, zasazovat se o udržitelný
hospodářský růst a utvářet přeshraniční vazby. EPS by měla představovat politiku
Unie, v jejímž rámci budou členské státy vzájemně ladit svou
dvoustrannou spolupráci v zájmu plnění celkových politických cílů
EPS. Také Evropský parlament hraje při plnění některých hlavních
cílů EPS zásadní úlohu. Kromě toho by měla EPS sloužit širšímu
mezinárodnímu společenství jako katalyzátor podpory demokratických
změn a hospodářského a sociálního rozvoje v oblasti. Toto partnerství s našimi sousedy je
oboustranně prospěšné. EU je pro většinu svých sousedů
hlavním obchodním partnerem. Z udržitelného hospodářského rozvoje a
vytváření pracovních míst v partnerských zemích těží také EU.
Stejně tak přináší pozitiva celému sousedství řízený pohyb osob,
jenž na jedné straně usnadňuje mobilitu studentů,
pracovníků a turistů, a na straně druhé odrazuje od nelegální
migrace a obchodování s lidmi. Aktivní spolupůsobení EU a jejích
sousedů v oblastech, jako je např. vzdělávání, posilování a
modernizace systémů sociální ochrany a prosazování práv žen, výrazně
přispěje k podpoře našich společných cílů ohledně
růstu podporujícího začlenění a vytváření pracovních míst. Nový přístup musí být založen na vzájemné
odpovědnosti a společném závazku ctít univerzální hodnoty lidských
práv, demokracie a právního státu. Bude obnášet mnohem vyšší stupeň
diferenciace, jež jednotlivým partnerským zemím umožní rozvíjet své vazby s EU
podle svých ambicí, potřeb a kapacit. Pro ty jižní a východní sousedy,
kteří jsou schopni a ochotni se zapojit, tato vize s sebou přináší
užší hospodářskou integraci a intenzivnější politickou spolupráci v
oblasti reforem veřejné správy, bezpečnosti, řešení konfliktů,
včetně společných iniciativ na mezinárodních fórech v otázkách
společného zájmu. Pokud jde o jižní Středomoří, Komise a vysoká
představitelka již návrh partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu[2] s
těmito partnery předložily. Cílem výše uvedeného nového přístupu je: (1)
poskytnout větší podporu partnerům
budujícím pevnou demokracii, tj. trvalou demokracii, v níž hlasovací právo
doprovází svoboda slova, právo na volnou soutěž politických stran,
nestrannou justici s nezávislými soudci, bezpečnost, kterou zajišťuje
odpovědná policie a armádní síly, na kompetentní a nezkorumpovanou státní
správu a další občanská a lidská práva, jež mnozí Evropané považují za
samozřejmost, např. svoboda myšlení, svědomí a náboženského
vyznání; (2)
napomáhat hospodářskému rozvoji podporujícímu
začlenění, tak aby mohli sousedé EU obchodovat, investovat a
ekonomicky růst udržitelným způsobem, snižovat sociální a regionální
nerovnosti, vytvářet pracovní místa pro své pracovníky a zajišťovat
vyšší životní úroveň pro své obyvatele; (3)
posílit oba regionální rozměry evropské
politiky sousedství partnerství, tj. Východní partnerství a jižní
Středomoří, tak aby bylo možné vypracovat konzistentní regionální
iniciativy v oblastech, jako je obchod, energetika, doprava či migrace a
mobilita, které doplní a upevní naši dvoustrannou spolupráci; (4)
poskytnout příslušné mechanismy a nástroje k
dosažení těchto cílů. Partnerství se bude rozvíjet s jednotlivými
sousedními zeměmi na základě jejich potřeb, kapacit a reformních
cílů. Je možné, že někteří partneři se chtějí v rámci
svého integračního úsilí posunout dál, což bude znamenat vyšší stupeň
sblížení s politikami a pravidly EU a postupně vyústí v hospodářskou
integraci do vnitřního trhu EU. EU se
nesnaží zavést jeden všeobecně platný model či návod, jak
provádět politickou reformu, ale bude trvat na tom, aby se v reformním
procesu každé partnerské země odrážel jasný závazek k univerzálním
hodnotám, které tvoří základ našeho nového přístupu. Iniciativa bude
vycházet z partnerských zemí a EU podle toho uzpůsobí svou podporu. Podpora EU pro její sousedy bude zvýšena za
určitých podmínek. Bude záviset na pokroku při budování a
upevňování demokracie a respektování právního státu. Čím více a
rychleji daná země pokročí ve svých vnitřních reformách, tím více
podpory z EU obdrží. Tato posílená podpora bude mít různé podoby, mj.
navýšení finančních prostředků pro sociální a hospodářský
rozvoj, rozsáhlejší komplexní programy pro budování institucí, širší
přístup na trh, větší objemu prostředků z EIB na podporu
investic či výraznější usnadnění mobility. Tyto preferenční
závazky se budou odvíjet od potřeb každé země a regionálního
kontextu, a budou zohledňovat, že zásadní reforma je spojena s vysokými
počátečními náklady. Při rozhodování o finančních
přídělech pro jednotlivé země na rok 2014 a další roky se bude
vycházet z výsledků reforem v partnerských zemích za období 2010–2012
(podle výročních zpráv o pokroku). U zemí, v nichž k reformám nedošlo, EU
znovu přehodnotí objem finančních prostředků či
dokonce financování sníží. EU bude nadále omezovat vztahy s vládami, jež
se podílejí na porušování lidských práv a demokratických norem, mj.
zaváděním cílených sankcí a další politických opatření. V
případě takových opatření však nejen zachová, ale dále posílí
svou podporu občanské společnosti. Při uplatňování tohoto
diferencovanějšího přístupu nechá EU otevřeny všechny možnosti
dialogu s vládami, občanskou společností a dalšími
zúčastněnými stranami. Zároveň bude EU v souladu se zásadami
vzájemné odpovědnosti dbát na to, aby byly její zdroje využívány k naplňování
hlavních cílů EPS. Zdroje, které EU a její mezinárodní
partneři poskytují na podporu demokratických změn v sousedství, musí
směřovat na pokrytí jak okamžitých a naléhavých potřeb, tak i
střednědobých a dlouhodobých nároků. 1. Podpora pokroku při budování pevné
demokracie Budeme: · upravovat výši podpory EU pro partnery podle pokroku v politických reformách a při budování pevné demokracie. 1.1. Podpora „pevné demokracie“ Základními pilíři partnerství EU s jejími
sousedy jsou fungující demokracie, dodržování lidských práv a právní stát.
Všeobecně platný model či návod, jak provádět politickou
reformu, neexistuje. Třebaže se uskutečňované reformy v
jednotlivých zemích liší, některé prvky jsou pro budování pevné a
udržitelné demokracie společné a vyžadují si silné a dlouhodobé
odhodlání příslušných vlád. Patří mezi ně: – svobodné a spravedlivé volby, – svoboda sdružování, projevu a shromažďování a svobodný tisk a
média, – právní stát s nezávislým soudnictvím a právo na spravedlivý proces, – boj proti korupci, – reforma v oblasti bezpečnosti a vymáhání práva (včetně
policie) a zavedení demokratické kontroly nad ozbrojenými a bezpečnostními
silami. Reformy založené na těchto prvcích
nejenže posílí demokracii, ale také – díky oživení obchodu a investic –
přispějí k vytvoření podmínek pro udržitelný a hospodářský
růst podporující začlenění. Uvedené prvky představují
hlavní kritéria, podle nichž bude EU pokrok hodnotit a upravovat výši podpory. 1.2. Společenské partnerství Budeme: · navazovat partnerství v každé sousední zemi a zpřístupňovat podporu EU organizacím občanské společnosti prostřednictvím příslušného nástroje na podporu občanské společnosti, · podporovat vytvoření evropské nadace pro demokracii, jež bude pomáhat politickým stranám, neregistrovaným nevládním organizacím, odborům a dalším sociálním partnerům, · se zasazovat o svobodu médií prostřednictvím podpory organizací občanské společnosti v neomezeném přístupu k internetu a ve využívání elektronických komunikačních technologií, · vést intenzivnější dialogy o lidských právech. Dobře fungující občanská
společnost dává občanům možnost vyjádřit své obavy, podílet
se na tvorbě politiky a volat vlády k odpovědnosti. Může také
přispět k tomu, aby hospodářský růst více podporoval
sociální začlenění. Aby k tomu mohlo dojít, je třeba
zaručit svobodu projevu, sdružování a shromažďování. Dalším úkolem je
usnadnit vznik demokratických politických stran, které zastupují široké
spektrum názorů a přístupů ve společnosti a které mohou
soutěžit o moc a podporu veřejnosti. Tato výzva, jež spočívá v
podpoře občanské společnosti a pluralismu, je vnímána po celém
sousedství, avšak obzvlášť citelná je v zemích, které procházejí rychlými
politickými změnami nebo ve kterých represivní politické režimy pluralismus
a rozmanitost nadále potlačují. V zájmu řešení této situace a podpory
politických aktérů, kteří ve svých zemích usilují o demokratické
změny (zejména politických stran, neregistrovaných nevládních organizací,
odborů a dalších sociálních partnerů), podporují vysoká
představitelka a Komise vytvoření evropské nadace pro demokracii[3].
Cílem této nadace bude zvětšit vliv a jednotnost snah EU, jejích
členských států a několika velkých evropských politických
nadací, které jsou v této oblasti již působí. Občanská společnost hraje zásadní
úlohu při prosazování práv žen, větší sociální spravedlnosti, respektu
k menšinám i ochrany životního prostředí a účinného využívání
zdrojů. EU bude tuto větší politickou roli nestátních subjektů
podporovat prostřednictvím společenského partnerství: bude napomáhat
organizacím občanské společnosti při rozvíjení jejich možností
prosazovat své zájmy, sledovat reformy a posilovat svou úlohu v provádění
a hodnocení programů EU. Delegace EU v jednotlivých partnerských zemích
budou usilovat o to, aby tamní vlády a občanská společnost spolu
vedly strukturovaný dialog o klíčových oblastech naší spolupráce.
Financování EU pro tato opatření by mohlo být zajištěno
prostřednictvím zřízení zvláštního nástroje na podporu
občanské společnosti v sousedství. Svoboda médií a svobodný přístup k
informacím jsou klíčovými prvky fungujících
demokracií. Při podpoře demokratických změn hrají významnou
úlohu sociální sítě a nové technologie. EU svou podporu již poskytuje
prostřednictvím evropského nástroje pro demokracii a lidská práva. Mohou
být zavedeny další nástroje, které umožní EU podporovat ve vhodných
případech jednak organizace občanské společnosti nebo jednotlivé
občany v získávání neomezeného přístupu k internetu a jiným formám
elektronických komunikačních technologií, jednak nezávislá média (tisk,
rozhlas a televize). Zásadní postavení má závazek k dodržování lidských
práv a základních svobod, jenž je zakotven v mnohostranných smlouvách a
dvoustranných dohodách. Tyto závazky však ne vždy doprovázejí konkrétní skutky.
Naše partnerství by se mělo opírat o ratifikaci všech příslušných
mezinárodních a regionálních nástrojů a o striktní dodržování jejich
ustanovení. Zahrnuje to pevné odhodlání podporovat rovnost žen a mužů (s
ohledem na důležitou úlohu, kterou ženy opětovně sehrály v nedávných
událostech na jihu), bojovat proti všem formám diskriminace, respektovat
svobodu náboženského vyznání a chránit práva uprchlíků a
příjemců mezinárodní podpory. Díky intenzivnějším dialogům
o lidských právech bude možné závazky v této oblasti sledovat a také
řešit případy porušování lidských práv. Přispět k
plnění závazků by mohla také těsnější spolupráce s Radou
Evropy. Parlamenty mohou
vytvářet vazby mezi našimi společnostmi. Parlamentní shromáždění
Euronest (smíšené shromáždění Evropského parlamentu a příslušných
protějšků ze zemí Východního partnerství),
Evropsko-středomořské parlamentní shromáždění a smíšené
parlamentní výbory Evropského parlamentu a parlamentů partnerských zemí
představují důležité fórum pro dialog a větší vzájemné
porozumění mezi aktéry s rozhodovací pravomocí. Také poslanci mohou
významně přispět k posílení reformních snah a ke sledování
dodržování závazků stanovených pro jednotlivé země v akčních
plánech v rámci EPS a zahrnujících také zásadní politické otázky a problematiku
lidských práv.. 1.3. Posílení naší politické a
bezpečnostní spolupráce Budeme: · rozšiřovat zapojení EU do řešení vleklých konfliktů, · jednotně využívat společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a další nástroje EU, · podporovat společné akce s partnerskými zeměmi evropské politiky sousedství na mezinárodních fórech v oblasti klíčových bezpečnostních otázek. Lisabonská smlouva nabízí EU jedinečnou
příležitost jednat efektivněji a nikde to nemá takový význam jako v
našem sousedství. Pro naplnění této výzvy však bude třeba, aby
politiky EU a členských států byly v souladu mnohem více než v
minulosti. Cílem je vydávat společná a jednotná poselství, což zvýší
účinnost našich opatření. Nástroje a politiky EU budou účinné
pouze tehdy, pokud budou náležitě podporovány členskými státy.
Chceme-li zvýšit bezpečnost našeho sousedství a chránit naše zájmy,
pokračovat v zaběhnutých kolejích již není možné. Nepolevující vleklé konflikty v řadě
partnerských zemí představují závažný bezpečnostní problém pro celou
oblast. Pokračující nestabilita má přímý dopad na geopolitické,
hospodářské a bezpečnostní zájmy EU. Izraelsko-palestinský konflikt a
další konflikty na Blízkém východě, jižním Kavkaze, v Moldavské republice
a Západní Sahaře nadále postihují početné skupiny obyvatelstva,
přispívají k radikalizaci, vyčerpávají v enormním rozsahu místní a
mezinárodní zdroje a představují velkou překážku pro reformy. EU již aktivně usiluje o vyřešení
některých zmíněných konfliktů: tvoří součást Kvartetu
pro Blízký východ; spolupředsedá ženevským rozhovorům o míru a
bezpečnosti v Gruzii a účastní se jako pozorovatel rozhovorů
„5+2“ ohledně konfliktu v Podněsteří v Moldavské republice. Byla
by připravena posílit svou účast ve fórech, v nichž ještě není
zastoupena, např. v Minské skupině OBSE zabývající se konfliktem v
Náhorním Karabachu a hodlá více podporovat jednak budování důvěry a
navazování kontaktů se separatistickými oblastmi, jednak mezinárodní snahy
a struktury zaměřené na řešení těchto konfliktů.
Následně hodlá EU přispívat k realizaci dosaženého urovnání.
Kromě toho bude nadále vystupovat proti změnám hranic, k nimž došlo
za užití vojenských sil. Mnohé z nástrojů, jež všude v sousedství
využíváme za účelem podpory hospodářské integrace a odvětvové spolupráce,
by mohly být využity i na podporu cílů spojených s budováním
důvěry a řešením konfliktů. EU je rovněž
připravena vypracovat spolu s příslušnými mezinárodními organizacemi
a hlavními partnery plány obnovy na období po ukončení konfliktu, jež by
mohly posloužit jako další podnět k vyřešení konfliktů, jelikož
by popisovaly konkrétní výhody plynoucí z mírového urovnání. Tam, kde se EU již angažuje v operacích na
místě, např. v rámci Pozorovatelské mise EU v Gruzii, mise EU pro
pomoc na hranicích Moldavské republiky a Ukrajiny či policejní mise EU a
mise EU pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh na
okupovaných palestinských územích, budou přijata další opatření s
cílem využít synergií mezi touto operační přítomností a úsilím o
podporu reforem. Partnerským zemím usilujícím
o reformu justice a bezpečnostních složek bude EU ve vhodných
případech nabízet podporu v podobě misí na podporu právního státu
nebo jiných nástrojů společné zahraniční a bezpečnostní
politiky (SZBP), které budou partneři považovat za užitečné. Mimo urovnávání konfliktů bude EU plně
využívat ustanovení Lisabonské smlouvy při řešení dalších
bezpečnostních problémů a specifických otázek společného zájmu,
např. energetické bezpečnosti a zabezpečení zdrojů,
změny klimatu, nešíření zbraní, boje proti mezinárodnímu terorismu a
přeshraniční organizované trestné činnosti a boje proti drogám.
Na mezinárodních fórech (např. OSN, mezinárodní konference) bude s
partnerskými zeměmi EPS pracovat na společném postupu v otázkách SZBP
i jiných globálních záležitostech. 2. Podpora udržitelného hospodářského
a sociálního rozvoje Budeme: · podporovat v partnerských zemích přijímání koncepcí vedoucích k silnějšímu, udržitelnému a začlenění více podporujícímu růstu, k rozvoji mikropodniků a malých a středních podniků a k vytváření pracovních míst, · posilovat průmyslovou spolupráci a podporovat opatření zlepšující podnikatelské prostředí, · pomáhat s organizací akcí na podporu investic, · podporovat jednak přímé investice malých a středních podniků z EU, jednak poskytování mikroúvěrů, · navazovat na pilotní programy regionálního rozvoje s cílem odstraňovat ekonomické rozdíly mezi regiony, · zavádět pilotní programy na podporu rozvoje zemědělství a venkova, · posilovat dialog o makroekonomické politice s partnery, kteří přistoupí k nejpokročilejším hospodářským reformám, · zlepšovat efektivnost makrofinanční pomoci prostřednictvím racionalizace rozhodovacího procesu, · se zasazovat o intenzivnější dialog o politice zaměstnanosti a o sociální politice. 2.1. Udržitelný hospodářský
růst a vytváření pracovních míst Země v našem sousedství se potýkají s
enormními hospodářskými a sociálními problémy. V několika zemích
oblasti je chudoba běžným jevem, střední délka života je často
nízká, míra nezaměstnanosti mladých lidí je vysoká a účast žen v
politickém a hospodářském životě je nízká. Přírodní kapitál se
zmenšuje a rostoucí ceny potravin a energie mají po celém sousedství závažné
důsledky. Většina partnerských zemí má slabé a málo diverzifikované
ekonomiky, jež jsou nadále ohroženy vnějšími hospodářskými
otřesy. Bezprostřední cíle proto představuje vytváření
pracovních míst, podpora růstu, posilování sociální ochrany a oživení
odvětví postižených nedávnou krizí (např. cestovní ruch). Zvládnutí
těchto úkolů nejenže má zásadní význam pro zajištění udržitelnosti
politických reforem, ale může také přispět k dosažení
rozvojových cílů tisíciletí. Chabý růst, stoupající
nezaměstnanost a rostoucí rozdíly mezi bohatými a chudými
pravděpodobně nestabilitu posílí. EPS bude i nadále v partnerských zemích
podporovat přijímání koncepcí vedoucích k silnějšímu a
začlenění více podporujícímu růstu. Myslí se tím mj. podpora
opatření zaměřených jednak na zlepšení podnikatelského
prostředí, jako je zjednodušení správních postupů a zohlednění
potřeb malých a středních podniků, jednak na zvýšení
zaměstnatelnosti. Pozitivní dopad na podnikatelské prostředí bude mít
rovněž úsilí partnerských zemí o striktnější dodržování zásad
právního státu a boj proti korupci. Umožní se tím vyšší přímé
zahraniční investice a přenos technologií, což zase bude stimulovat
inovace a vytváření pracovních míst. EU bude věnovat zvláštní
pozornost problému, který řeší země, v nichž došlo k politickým
změnám, a pomáhat jim s organizací iniciativ, jako jsou investorské
konference, na nichž budou vyjasněny národní investiční priority
a kde se tyto země budou ucházet o důvěru investorů. Důležitým
signálem pro investory a obchodníky by rovněž byl vylepšený systém
ochrany investic. Komise prozkoumá možnosti, jakým způsobem lze
investorům v sousedních zemích poskytnout právní jistotu. Komise bude v zájmu další podpory pro malé a
střední podniky jednak diskutovat s EIB a jinými zúčastněnými
subjekty o roli, kterou by mohl v partnerských zemích sehrát Evropský
investiční fond[4],
jednak analyzovat opatření, včetně záruk, jež by
měla propagovat přímé investice malých a středních podniků
z EU a poskytování mikroúvěrů. Komise může rovněž přispět
k řešení vysoké nezaměstnanosti a chudoby prostřednictvím pilotních
programů na podporu rozvoje zemědělství a venkova, jakož i pilotních
programů regionálního rozvoje, a to na základě rozsáhlých zkušeností
EU v těchto oblastech[5].
Programy regionálního rozvoje mohou přispět k řešení hospodářské nerovnováhy a
nerovností mezi regiony, jež oslabují celkovou kapacitu ekonomiky dané země.
Aktuální pilotní programy napomohou zemím Východního partnerství identifikovat
odpovídající struktury a činnosti zaměřené na řešení
uvedených problémů, a to jak na svém území, tak případně i v
rámci přeshraniční spolupráce s jejich sousedy v regionu. Proběhne
analýza, zda lze podobný přístup uplatnit i pro jižní sousedství. Bude pokračovat politický dialog na téma
správy makroekonomických záležitostí a fiskální udržitelnosti. S partnerskými
zeměmi, jež postoupí v hospodářské integraci s EU nejdále, bude makroekonomický
dialog prohlouben a bude vycházet z přezkumu makroekonomických politik
a klíčových strukturálních reforem. Paralelně bude rozšířen i
dialog o politice zaměstnanosti a sociální politice. V zájmu podpořit partnerské země
při překonání krátkodobých obtíží s platební bilancí mohou být
uvolněny prostředky z nástroje makrofinanční pomoci. V
krátkodobém horizontu to má význam především pro ty země, jež jsou
konfrontovány s ekonomickými a sociálními důsledky nedávných politických
změn. Komise navrhne rámcové nařízení s cílem jednak zefektivnit
rozhodovací proces v rámci poskytování makrofinanční pomoci, jednak
poskytnout pro tento nástroj transparentní právní základ a upřesnit
některá jeho kritéria. 2.2. Posílení obchodních vazeb Budeme: · jednat s partnery, kteří o to projeví zájem a kteří k tomu splňují předpoklady, o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu, · dále rozvíjet obchodní koncese, a to zejména v těch odvětvích, u nichž lze nejpravděpodobněji očekávat bezprostřední kladný efekt na hospodářství partnerských zemí. Pro většinu
našich sousedů je EU jejich hlavním vývozním trhem a trhem, odkud k nim
směřuje největší dovoz. Obchod se zbožím a službami je
důležitým nástrojem k povzbuzení hospodářského růstu, zvýšení
konkurenceschopnosti a podpoře hospodářské obnovy. Je proto zcela
nezbytné zavést s jednotlivými sousedními zeměmi vzájemně
prospěšné a ambiciózní obchodní režimy upravené podle jejich potřeb a
ekonomických kapacit. Nejdůležitějším a
nejúčinnějším nástrojem pro rozvíjení užších obchodních vazeb je prohloubená
a komplexní zóna volného obchodu. Tyto zóny umožňují postupně
odstraňovat obchodní překážky a jejich cílem je sbližování právních
předpisů v oblastech, které mají dopad na obchod, jako jsou zejména
hygienická a rostlinolékařská pravidla, dobré životní podmínky
zvířat, celní a hraniční postupy, hospodářská soutěž a
zadávání veřejných zakázek. Mají dynamický charakter, tak aby mohly
promptně reagovat na vývoj právní úpravy v rámci vnitřního trhu EU. U
nejpokročilejších partnerů může prohloubená a komplexní zóna
volného obchodu vést k postupné hospodářské integraci s vnitřním
trhem EU. Vzhledem k postupnému sbližování s pravidly a postupy EU vyžadují
uvedené zóny vysoký stupeň připravenosti k rozsáhlým a hlubokým
reformám, k čemuž je zapotřebí stabilní institucionální kapacita. S
ohledem na možnou politickou náročnost reforem je třeba, aby se do
nich zapojila podnikatelská obec a další zúčastněné strany. K
zahájení jednání je nutné, aby partnerské země byly členy WTO a aby
plnily hlavní doporučení, díky čemuž budou moci dostát
příslušným závazkům. Musí také učinit dostatečný pokrok v
dodržování společných hodnot a zásad. Obchod se většinou opírá o dvoustranná
ujednání mezi EU a jednotlivými partnerskými zeměmi. Tento přístup
vychází ze zásady diferenciace a umožňuje nejpokročilejším zemím
postupovat rychleji. Uvedená zásada je také v souladu s dlouhodobou vizí
hospodářského společenství, které vzniká mezi EU a jejími partnery v
rámci EPS[6].
Regionální hospodářská integrace přispívá důležitým
způsobem k podpoře obchodu mezi partnery a k rozvoji širších
ekonomických sítí. V dlouhodobějším horizontu by uvedené společenství
bylo založeno na společném regulačním rámci a lepším přístupu na
trh zboží a služeb mezi partnery v rámci EPS a EU. Takto by vznikl prostor pro
zvážení, zda umožnit partnerům, kteří mají plně fungující
nezávislé soudnictví, efektivní veřejnou správu a kteří učinili
výrazný pokrok při potírání korupce, přístup do neregulované
oblasti vnitřního trhu zboží, což však bude možné až poté, co
zúčastněné země budou moci nabídnout dostatečnou
spolehlivost administrativních struktur a právní jistotu. V krátkodobějším horizontu mohou být v
případě partnerů, kteří nejsou připraveni či
nechtějí zahájit jednání o prohloubené a komplexní zóně, mohou být na
podporu a usnadnění obchodu přijata jiná opatření. S
přihlédnutím k okolnostem a ambicím každé partnerské země bude EU
usilovat o rozšíření obchodních koncesí ve stávajících ujednáních
či v rámci probíhajících jednání, a to zejména v těch odvětvích,
jež mohou bezprostředně a co nejlépe přispět k růstu
ekonomik partnerských zemí, včetně asymetrie v tempu liberalizace s
ohledem na situaci v každé dané zemi. Lepšího přístupu na trh zboží lze dosáhnout
prostřednictvím dohod o posuzování shody a akceptaci průmyslových
výrobků, které díky vzájemnému uznávání osvědčení o
shodě umožní volný pohyb průmyslových výrobků v konkrétních
odvětvích. Cílem uvedených dohod je obsáhnout všechna odvětví, v
nichž jsou právní předpisy harmonizovány na úrovni EU. Partnerská
země, která dospěje do této fáze, se stane faktickou součástí
zóny volného obchodu s průmyslovými výrobky mezi EU, EHS a Tureckem.
Provádění dohod o posuzování shody a akceptaci průmyslových
výrobků může usnadnit úzká spolupráce s evropskými orgány a
organizacemi v oblasti normalizace, posuzování shody a metrologie. Komise je v
zájmu rychlejšího vypracování těchto dohod připravena posílit
technickou podporu poskytovanou našim partnerům. S Tuniskem a Egyptem
budou dohody o posuzování shody a akceptaci průmyslových výrobků
podepsány pravděpodobně již v roce 2011. Dále pokročit lze i v rámci podpory
obchodních toků mezi partnerskými zeměmi navzájem i mezi nimi a EU.
Pro partnerské země na jihu bude důležitým prvkem rychlé
provádění nové úmluvy o celoevropsko-středomořských
preferenčních pravidlech původu. Komise posoudí, jak lze tuto úmluvu rozšířit
i o jiné partnery EPS, a předloží příslušné návrhy. EU bude i nadále podporovat reformy s cílem
napomáhat partnerům při budování jejich kapacit, a to
prostřednictvím předávání odborných znalostí v oblasti veřejného
sektoru mj. v rámci komplexních programů pro budování institucí nebo
jiných mechanismů, jako je twinning a TAIEX[7]. Tato podpora pomůže partnerským zemím
splnit normy pro bezpečnost potravin, zdraví zvířat a rostlin a dobré
životní podmínky zvířat, a zvýšit tak jejich vývozní potenciál.
Podobně bude EU rámci podpory modernizace zemědělských
odvětví nabízet programy rozvoje venkova zaměřené mj. na pomoc
při zvyšování kvality zemědělských výrobků a potravin. 2.3. Rozšíření odvětvové
spolupráce Budeme: · rozšiřovat odvětvovou spolupráci, obzvláště se zaměřením na znalosti a inovace, změnu klimatu a životní prostředí, energetiku, dopravu a technologie, · usnadňovat účast partnerských zemí na činnosti určitých agentur a v programech EU. Posílená spolupráce může probíhat ve
všech odvětvích relevantních pro vnitřní trh, od sociální politiky a
veřejného zdraví po ochranu spotřebitele, statistiku, právo
společností, výzkum a technologický rozvoj, námořní politiku,
cestovní ruch, vesmír a mnoho dalších. K výraznému zintenzivnění
spolupráce a výměn vycházejících z přístupu „více za více“ dojde v
těchto oblastech: ·
EU navrhne sousedním partnerským zemím, aby se
podílely na vytváření společného prostoru pro znalosti a inovace.
Tím by se propojilo několik stávajících oblastí spolupráce: politický
dialog, budování kapacit na celostátní a regionální úrovni, spolupráce v
oblasti výzkumu a inovací a rozšíření příležitostí pro mobilitu
studentů a výzkumných a akademických pracovníků. Souběžně
bude rozšířena spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání,
a to prostřednictvím zvýšené podpory mobility studentů a
akademických pracovníků v rámci partnerství mezi univerzitami (program
Erasmus Mundus) a strukturované spolupráce na modernizaci univerzit (programu
Tempus). ·
EU spojí své úsilí se svými sousedy v oblasti změny
klimatu. Bude rozšířena spolupráce v oblasti rozvoje nízkouhlíkového
hospodářství a zvyšování odolnosti vůči dopadům změny
klimatu (adaptace na změnu klimatu). Cílem bude provádění dohody z
Cancúnu a posun ke komplexnímu celosvětovému režimu pro oblast klimatu. EU
a partnerské země by měly rovněž zasazovat o vyšší úroveň ochrany
životního prostředí[8],
což by znamenalo jednak prosazovat přísnější normy pro kvalitu
ovzduší a vody, kvalitnější péči o životní prostředí,
účinnější nakládání se zdroji a ochranu biologické rozmanitosti a
ekosystémů, jednak podporovat nezbytné investice do infrastruktury. ·
Spolupráce v oblasti energetiky bude
posílena prostřednictvím intenzivnějšího politického dialogu v této
oblasti. Cílem je další integrace trhů, větší energetická
bezpečnost založená na konvergenci regulačních rámců týkajících
se mj. norem v oblasti bezpečnosti a ochrany životního prostředí,
dále rozvoj nových partnerství v oblasti obnovitelných zdrojů energie a
energetické účinnosti a jaderná bezpečnost. Ve střednědobém
horizontu by tato spolupráce mohla vést k rozšíření Smlouvy o energetickém
společenství o sousední země, jež zatím nejsou její stranou, nebo by
na základě zkušeností s touto smlouvou mohlo být založeno doplňkové
„energetické společenství EU-jižní Středomoří“. ·
Komise navrhne nový rámec pro spolupráci v oblasti dopravy.
Cílem bude užší integrace trhů v odvětví dopravy, zejména
rozšíření transevropských dopravních sítí do partnerských zemí,
odstraňování administrativních překážek se zaměřením na
otázky bezpečnosti a zabezpečení (včetně problematiky
řízení leteckého a železničního provozu a námořní dopravy) a
užší spolupráce s různými dopravními agenturami EU. ·
Komise rovněž podporuje
strategičtější přístup a spolupráci v oblasti námořních
záležitostí. Cílem je rozšířit spolupráci ve všech námořních
odvětvích a vytvořit podmínky pro udržitelný hospodářský rozvoj. ·
Aktuální události v zemích jižního
Středomoří ukázaly důležitost informačních a
komunikačních technologií jako nástrojů politických a sociálních
změn. Proto bude s partnerskými zeměmi posílena spolupráce, jež má za
cíl podpořit rozvoj digitální ekonomiky, používání informačních a
komunikačních technologií k řešení vnitrostátních a globálních výzev.
EU bude mimo to dále usnadňovat
účast partnerských zemí na činnosti agentur a v programech EU, které
jsou jim otevřeny[9].
Tato možnost zde existuje několik let a vedla ke spolupráci v
určitých oblastech, jako je monitorování drog či letecká
bezpečnost. Komise vypracuje seznam programů, jichž se partnerské
země mohou prioritně zúčastnit, s důrazem na ty programy,
jež nabízejí příležitosti mladým lidem a podporují mezilidské kontakty.
Bude rovněž partnerské země podporovat při plnění
legislativních podmínek k účasti na činnosti agentur EU a financovat
část souvisejících nákladů. 2.4. Migrace a mobilita Budeme: · dále usnadňovat vydávání víz u některých partnerských zemí EPS a vízové liberalizaci u těch nejpokročilejších zemí, · rozvíjet stávající a zřizovat nová partnerství v oblasti mobility, · podporovat členské státy v plném využívání příležitostí, jež skýtá vízový kodex EU. Mobilita a mezilidské kontakty jsou zásadním
předpokladem pro podporu vzájemného porozumění a hospodářského
rozvoje. Jsou nezbytné pro obchod, zejména v oblasti služeb, i pro výměnu
myšlenek, šíření inovací, řešení otázek zaměstnanosti a
sociálních otázek a upevňování vztahů mezi podniky, vysokými školami
a organizacemi občanské společnosti. Mobilita pracovních sil je oblastí, v níž se
EU a její sousedé mohou vzájemně doplňovat. Pracovní síla EU stárne a
některé oblasti se budou potýkat s nedostatkem pracovníků. V našem
sousedství žijí vzdělaní, mladí a talentovaní pracovníci, kteří mohou
tyto mezery na trhu práce vyplnit. EU si je vědoma, že toto „lákání
talentů“ s sebou nese riziko odlivu mozků, jež by mohlo vyžadovat
další zmírňovací podpůrná opatření. Partnerské země jsou však také
důležité země původu a tranzitu nelegálních migrantů.
Spolupráce při boji proti nelegální migraci hraje zásadní roli při
snižování lidského utrpení a souvisejícího bezpečnostního rizika. Tato
spolupráce představuje jednu z podmínek, na nichž budou založena
partnerství v oblasti mobility. Cílem EPS je rozvinout vzájemně
prospěšný přístup, v jehož rámci budou vzájemně provázány
hospodářský rozvoj v partnerských zemích a v EU, řádně
řízená legální migrace, budování kapacit v oblasti správy hranic, azyl a
účinnější spolupráce při prosazování práva. Tento přístup je v souladu se třemi
pilíři globálního přístupu EU a s nedávno přijatým sdělením
o migraci[10]:
lepší organizace legální migrace, maximalizace pozitivního dopadu migrace
na rozvoj, intenzivnější budování kapacit v rámci správy hranic a
řízení migrace. Nedílnou součástí tohoto přístupu je i
prosazování a dodržování práv migrantů. Partnerství v oblasti mobility stanoví komplexní rámec zajišťující řádné řízení pohybu
osob mezi EU a třetími zeměmi. Tato partnerství v sobě
spojují všechna opatření zajišťující prospěšnost mobility pro
obě strany. Usnadňují přístup k legální migraci, posilují
kapacity správy hranic a řeší nelegální migraci. Jejich
součástí mohou být iniciativy napomáhající partnerským zemím v
zavádění nebo zkvalitňování řízené migrace pracovních sil,
včetně náboru, odborného a jazykového vzdělávání, rozvoje a
uznávání kvalifikací, navracení a opětovného začlenění
migrantů[11].
V zájmu zvýšení mobility občanů – zejména studentů, výzkumných
pracovníků a podnikatelů – mezi partnerskými zeměmi a EU vyzývá
Komise členské státy, aby plně využívaly možností Vízového kodexu
EU. Komise bude analyzovat způsoby, jak je v tomto procesu
podpořit a jak monitorovat provádění. V tomto ohledu je třeba
zdůraznit možnost osvobození od vízového poplatku a vydávání víz pro více
vstupů v případě určitých kategorií žadatelů o vízum. Mezi našimi sousedy byla partnerství v oblasti
mobility dosud zavedena s Moldavskou republikou a Gruzií. Komise je
přesvědčena, že dobrými kandidáty pro taková partnerství by byla
řada zemí v našem sousedství. Komise bude usilovat o uzavření jednání
s Arménií a připravovat se na zahájení jednání např. s Marokem,
Tuniskem a Egyptem[12].
EU bude nadále podporovat Ukrajinu a
Moldavskou republiku v jejich úsilí při plnění akčních
plánů vízové liberalizace. Vedle dohod o usnadnění udělování víz
a o zpětném přebírání, uzavřených či připravovaných se
zeměmi Východního partnerství, by EU měla usilovat o sjednání
těchto dohod i s partnerskými zeměmi v jižním Středomoří.
Všechny tyto dohody budou vyžadovat spolupráci s EU v oblasti migrace, mobility
a bezpečnosti. Bude třeba přijmout zvláštní opatření
zaměřená na předcházení ilegální migraci, efektivní správu
hranic, zabezpečení dokladů, boj proti organizované trestné činnosti
včetně obchodování s lidmi a převaděčství migrantů.
V dlouhodobém horizontu by měly být v jednotlivých případech zváženy
postupné kroky k vízové liberalizaci, pokud budou splněny podmínky pro
řádně řízenou a bezpečnou mobilitu. Pokud jde o azyl, EU se bude podílet na
posílení mezinárodní ochrany v regionu prostřednictvím dalšího
provádění regionálního programu ochrany pro Bělorusko, Moldavskou
republiku a Ukrajinu. Podle okolností začne také s prováděním
regionálního programu ochrany pro Egypt, Libyi a Tunisko. Podpořeny
budou také další iniciativy jednotlivých partnerů EPS v této oblasti. Znovuusídlování
uprchlíků v EU musí být nedílnou součástí snah EU o podporu
sousedních zemí vystavených masivnímu přílivu uprchlíků. 3. Budování efektivních regionálních
partnerství v rámci evropské politiky sousedství EU sice nabízí
partnerství jednotlivým sousedním zemím prostřednictvím jednotné politiky
založené na vzájemné odpovědnosti, zároveň však plně uznává i
rozmanitost těchto zemí. Cílem východního i jižního rozměru EPS je
doplnit tuto jednotnou politiku o podporu regionální spolupráce a rozvoj
regionálních synergií a reagovat na specifické zeměpisné, hospodářské
a sociální problémy každého regionu. V rámci obou rozměrů se vychází
z rozdílných politik EU, jež byly v příslušných regionech prováděny v
minulosti. Pokud jde o jižní sousedství, patnáctiletou
evropsko-středomořskou spolupráci ve všech oblastech vzájemných
vztahů nedávno doplnila Unie pro Středomoří. Vztahy mezi EU a
jejími východními partnery se zase v posledních dvou letech výrazně
rozvinuly díky Východnímu partnerství. 3.1. Posílení Východního
partnerství Budeme: · usilovat o uzavření a provádění dohod o přidružení včetně prohloubených a komplexních zón volného obchodu, · prosazovat demokratizaci, · se zasazovat o zjednodušení vízového režimu a vízovou liberalizaci, · posilovat odvětvovou spolupráci, zejména v oblasti rozvoje venkova, · propagovat výhody, jež mají z Východního partnerství občané, · posilovat spolupráci s občanskou společností a sociálními partnery. Vytvoření Východního partnerství upevnilo
vzájemné vztahy s partnerskými zeměmi ve východní Evropě a na jižním
Kavkaze. Přispělo k zahájení a konsolidaci komplikovaného procesu
transformace. V tomto regionu došlo v posledním desetiletí ke všeobecnému
posunu k demokracii i ke změnám režimu. Region se nadále potýká se
závažnými hospodářskými problémy – je chudý, málo odolný vůči
vnějším faktorům a vlivům a mezi jednotlivými zeměmi panují
výrazné rozdíly. Klíčové prvky Východního partnerství
(například úcta k univerzálním hodnotám demokracie, lidských práv a
právního státu, soustavné reformní úsilí, větší zaměření na
řešení vleklých konfliktů) byly v partnerských zemích naplňovány
různě. Zatímco některé země se jasně zavázaly k
využití plného potenciálu Východního partnerství, jiné mají za sebou pouze
částečný pokrok. EU zajistí, aby nejpokročilejší partnerské
země, které jsou nejvíce odhodlány k demokratickým reformám, na nichž
Východní partnerství stojí, měly z tohoto partnerství i největší
prospěch. Zároveň je třeba, aby nástroje Východního partnerství
byly lépe uzpůsobeny situaci jednotlivých zemí a vycházely ze zkušeností z
první fáze provádění, přičemž je zejména nutné nalézt
způsob, jak překlenout dlouhé období vyjednávání o rozsáhlých a
komplexních dohodách o přidružení. Dohody o přidružení, z nichž většina upravuje i prohloubenou a komplexní zónu volného
obchodu, poskytují každé zemi Východního partnerství příležitost zvolit si
tempo, v jakém si přejí při reformách a integraci postupovat.
Při trvalém odhodlání a s podporou EU mohou partnerské země využít
dohody k regulatorní a institucionální konvergenci. Součástí dohod je
sbližování s právními předpisy, normami a standardy EU, jež postupně
vede k hospodářské integraci na vnitřním trhu. Jednání
o dohodě o přidružení bylo zahájeno s pěti partnerskými
zeměmi a představuje solidní politický základ pro rozvíjení
vzájemných vztahů. Jednání o prohloubené a komplexní zóně volného
obchodu v rámci dohody o přidružení bylo započato s Ukrajinou a po
splnění příslušných podmínek bude zahájeno i s dalšími partnery. Tyto
zóny – i přes svou menší velikost a z toho vyplývající omezenější
rozsah obchodních výměn mezi zeměmi Východního partnerství a EU –
představují pro EU vysokou prioritu, neboť se jedná o účinný
nástroj k posílení politických a hospodářských vazeb mezi EU a jejími
východními partnery. S cílem pomoci partnerským zemím s rozvíjením správní
kapacity nutné pro hluboké reformy zahrnuje Východní partnerství i komplexní
programy na budování institucí. Nejnovějšími nástroji, jež programy CIB
doplňují a jež mají partnerským zemím pomáhat v řešení ekonomických,
sociálních a regionálních rozdílů a při zavádění adekvátních
struktur a činností reagujících na regionální výzvy, jsou pilotní programy
regionálního rozvoje. Některým zemím Východního partnerství
velmi záleží na jejich evropské identitě a rozvoj užších vztahů s EU
se těší velké podpoře veřejnosti. Hodnoty, na nichž je
Evropská unie vystavěna – tj. svoboda, demokracie, úcta k lidským
právům a základním svobodám a právní stát – tvoří rovněž jádro
procesu politického přidružování a hospodářské integrace, jež nabízí
Východní partnerství. Jedná se o tytéž hodnoty, které jsou zakotveny v
článku 2 Smlouvy o Evropské unii a na nichž se zakládají články 8 a
49. Významnou součástí partnerství jsou
mezilidské kontakty. EU bude nadále podporovat Ukrajinu a Moldavskou republiku
v jejich úsilí při plnění akčních plánů vízové
liberalizace. Tyto plány by se mohly stát vzorem pro jiné země
Východního partnerství. V mezidobí by země Východního partnerství
měly plně využívat možností, jež zjednodušení vízového režimu nabízí. Země Východního partnerství již těží
z pěti stěžejních iniciativ[13] v těchto oblastech: správa hranic,
rozvoj malých a středních podniků, energetická spolupráce, civilní
ochrana a správy záležitostí týkajících se životního prostředí. Tyto
programy budou nyní upraveny, tak aby lépe podporovaly cíle dvoustranného
partnerství. Například činnost v rámci stěžejní iniciativy
„integrovaná správa hranic“ spočívá stále více v podpoře partnerských
zemí při plnění podmínek zjednodušení vízového režimu a vízové
liberalizace. Je třeba objasnit přínos dvoustranných a mnohostranných
aktivit v rámci Východního partnerství široké veřejnosti a zvýšit jejich
viditelnost. V zájmu větší regionální solidarity by EU měla rozvíjet
svou podporu subregionální spolupráce, jež se bude soustřeďovat na
konkrétní otázky týkající se menšího okruhu partnerských zemí. Mnohostranný
rámec je třeba využívat strategičtěji k posilování dvoustranných
vztahů mezi našimi partnery, mj. v oblasti řešení konfliktů. V souladu s cílem obnovené EPS soustředit
se na vazby mezi společnostmi bude EU podporovat intenzivnější
zapojení zúčastněných stran včetně parlamentů v rámci
shromáždění EURONEST zřízeného Evropským parlamentem, regionálních
činitelů ve spolupráci s Výborem regionů, vedoucích
představitelů podniků v rámci podnikatelského fóra Východního
partnerství a občanské společnosti a sociálních partnerů v
návaznosti na fórum občanské společnosti Východního partnerství a
jeho vnitrostátní platformy. Spolupráce v rámci Východního partnerství bude
pokračovat politickým dialogem v oblastech, jako jsou: ·
vzdělávání, mládež a kultura: větší
účast v programech, jako jsou Erasmus Mundus, Tempus, Mládež v akci a
eTwinning, otevření budoucích nových programů EU, jako např.
Celoživotní učení, zemím Východního partnerství, pokračování zvláštní
akce v rámci programu Kultura v období 2009–2010 a programu Kultura v rámci
Východního partnerství, ·
doprava: propojení sítí infrastruktury EU a zemí
Východního partnerství, ·
energetika, životní prostředí, oblast klimatu:
intenzivnější dialog po zahájení partnerství východní Evropy pro
energetickou účinnost a životní prostředí a přistoupení Ukrajiny
a Moldavské republiky ke Smlouvě o Energetickém společenství s cílem
posílit spolupráci v oblasti energetické bezpečnosti; ·
sdílení znalostí, výzkum a informační
společnost: plné začlenění výzkumné a akademické obce v regionu
do e-infrastruktury (např. do celoevropské výzkumné sítě GÉANT v
případě datových sítí a do evropské gridové infrastruktury v
případě distribuovaných výpočtů a gridů), ·
celní problematika a otázky prosazování práva na
základě strategických rámců pro celní spolupráci s Ukrajinou,
Moldavskou republikou a Běloruskem a spolupráci v oblasti boje proti
pašování, ·
opatření pro rozvoj venkova (v souladu s
programem pro zemědělství a rozvoj venkova v rámci evropského
sousedství), ·
politika zaměstnanosti a sociální politika, ·
svoboda, bezpečnost a právo na základě
akčního plánu pro Východní partnerství v oblasti spravedlnosti a
vnitřních věcí, jenž bude v rámci Stockholmského programu[14]
předložen později v tomto roce, a dále partnerství v oblasti
mobility, ·
společná bezpečnostní a obranná politika
(SBOP). Členské státy EU, třetí země a
mezinárodní finanční instituce projevily zájem o rozšíření cílů
Východního partnerství a o podporu projektů strategického významu. Další
prostředky jsou uvolňovány z investiční facility sousedství a
poskytují je bilaterální partneři a mezinárodní finanční instituce,
zejména EIB, EBRD a Světová banka. Tato spolupráce by měla mít
dynamický charakter a navazovat na zavedení mechanismu pro malé a střední
podniky, facilitu EIB pro východní partnery a její svěřenecký fond
technické pomoci v rámci Východního partnerství, do něhož by EU a členské
státy měly přispívat. V informační a koordinační
skupině v rámci Východního partnerství jsou zastoupeny mezinárodní
finanční instituce a třetí země, jež mají zájem o koordinaci
dárcovství a v obecnější rovině i o rozvoj Východního partnerství.
Jsou to mj. Kanada, Japonsko, Norsko, Rusko, Švýcarsko, Turecko a USA. Tato
neformální spolupráce se bude v souladu se zájmy zemí Východního partnerství
prohlubovat. V září 2011 se ve Varšavě
uskuteční druhý summit Východního partnerství. Evropská komise a
vysoká představitelka následně předloží plán budoucího
provádění Východního partnerství, jenž bude vycházet z výsledků
summitu. 3.2. Budování partnerství pro
demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím Budeme: · zavádět podobné komplexní programy pro budování institucí jako v případě východních partnerských zemí, · vést s Tuniskem, Marokem a Egyptem dialog o migraci, mobilitě a bezpečnosti (jenž představuje první krok směrem k partnerství v oblasti mobility), · posilovat evropsko-středomořskou průmyslovou spolupráci, · zavádět pilotní programy na podporu rozvoje zemědělství a venkova, · zaměřovat Unii pro Středomoří na konkrétní projekty s jasným přínosem pro tamní obyvatelstvo, · podporovat subregionální spolupráci, · se zasazovat o intenzivnější dialog o politice zaměstnanosti a o sociální politice. EPS musí ambiciózně reagovat na
historické změny, k nimž v současné době v jižním
Středomoří dochází. Společné sdělení Partnerství pro
demokracii a sdílenou prosperitu v jižním Středomoří[15],
vydané dne 8. března, načrtlo první rysy nabídky EU na nové
partnerství s partnery, kteří budují demokracii a provádějí rozsáhlé
reformy. Ve sdělení jsou představeny tři základní oblasti, v
jejichž rámci EU hodlá své vztahy s partnery ve Středomoří dále
rozvíjet: demokratická transformace a budování institucí; silnější
partnerství s občany a udržitelný hospodářský rozvoj
podporující začlenění. Vzhledem k různorodosti politik a
nástrojů půjde o komplexní a rozsáhlé partnerství, které však bude
zřetelněji diferencováno podle konkrétních potřeb i ambicí
jednotlivých partnerských zemí. EU již vztahy s řadou partnerů
posiluje, a to zejména udělováním tzv. rozšířeného statusu[16]. Od partnerských zemí, které chtějí s EU
založit partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu, se očekává
pokrok v klíčových prvcích uvedených v oddíle 1.1. Dlouhodobou vizí pro
nejpokročilejší středomořské partnerské země je úzké
politické přidružení k EU hospodářská integrace na vnitřním
trhu. V krátkodobém horizontu budou partnerským zemím, jež pokročí v
reformách, k dispozici následující možnosti. Na podporu
demokratické transformace budou zavedeny podobné komplexní programy pro
budování institucí jako v případě východních partnerů: budou
ve značném rozsahu poskytovat odborné znalosti a finanční podporu na
budování kapacit klíčových subjektů veřejné správy (celní
úřady, donucovací orgány, justice) a bude přednostně zacílena na
ty instituce, jichž je k pokračování procesu demokratizace zapotřebí
nejvíce. V zájmu budování silnějších
partnerství s občany zahájí Komise mj. s Tuniskem, Marokem a Egyptem
dialog o migraci, mobilitě a bezpečnosti (jenž představuje první
krok směrem k partnerství v oblasti mobility). Tyto návrhy jsou
podrobně rozvedeny ve sdělení Komise o migraci, mobilitě a
bezpečnosti v jižním sousedství[17].
V zájmu zdokonalení podpory mladých lidí bude rovněž rozšířena
spolupráce mezi školami (eTwinning), mobilita studentů a akademických
pracovníků v rámci partnerství univerzit (Erasmus Mundus), strukturovaná
spolupráce na modernizaci univerzit (Tempus) a mobilita mladých lidí (Mládež v
akci). Podporu by mohly získat také nové iniciativy v oblasti kultury. V rámci snah o udržitelný hospodářský
rozvoj podporující začlenění rozšíří EU v krátkodobém
horizontu ustanovení stávajících dohod o přidružení týkající se obchodu.
Budou uzavřena jak probíhající jednání o zemědělství, tak
jednání o službách a právu usazování. Některé jižní sousední země
budou mít rovněž příležitost zahájit přípravy na budoucí jednání
o prohloubené a komplexní zóně volného obchodu. V souvislosti se
strukturálními úpravami spojenými s otevřením trhu a v rámci podpory
růstu podporujícího začlenění bude Komise financovat jednak
pilotní programy pro rozvoj zemědělství a venkova, jednak – s
využitím zkušeností Východního partnerství – pilotní programy regionálního rozvoje.
Komise bude podporovat průmyslovou
spolupráci na evropsko-středomořské úrovni. V tomto ohledu bude
pokračovat v provádění Evropsko-středomořské charty pro
podniky, uzpůsobovat chartu potřebám malých a středních
podniků v souladu s iniciativou EU „Small Business Act“, sdílet
osvědčené postupy a rozvíjet činnosti a sítě v prioritních
odvětvích (textilní průmysl, cestovní ruch, suroviny). Bude vést
intenzivnější dialog o politice zaměstnanosti a sociální politice a
podporovat účinný sociální dialog, mj. prostřednictvím
evropsko-středomořského fóra sociálního dialogu. Usnadnit obchodní
výměny a zlepšit investiční prostředí by mohla regionální
spolupráce v oblasti právních předpisů. K udržitelnému
hospodářskému rozvoji podporujícímu začlenění přispěje
i vytvoření účinné, bezpečné a udržitelné multimodální
trans-středomořské dopravní sítě. Komise již ve spolupráci s EIB
a Mezinárodní námořní organizací určuje pilotní akce vedoucí k lepší
spolupráci mezi námořními odvětvími ve Středomoří. Unie pro Středomoří, jež doplňuje dvoustranné vztahy mezi EU a partnerskými
zeměmi, by měla rozšířit svůj potenciál při
zajišťování účinné regionální spolupráce zaměřené na
výsledky. Dále dodává regionální
spolupráci ve Středomoří inkluzivní charakter, jelikož
začleňuje i aktéry jako Turecko a země západního Balkánu. Vysoká představitelka a Komise jsou
připraveny posílit v souladu s Lisabonskou smlouvou svou roli v Unii pro
Středomoří. Aby Unie pro
Středomoří získala novou dynamiku, bude třeba zaujmout
pragmatičtější a na projektech založený přístup. Sekretariát Unie pro Středomoří musí
fungovat jako katalyzátor, který svede dohromady státy, EIB, mezinárodní
finanční instituce a soukromý sektor nad konkrétními ekonomickými projekty
strategického významu vytvářejícími pracovní místa, inovace a růst v
celém regionu. Účast partnerských zemí na těchto projektech by se
mohla řídit zásadou proměnné geometrie v závislosti na jejich
potřebách a zájmech. Prostředky na spolufinancování konkrétních projektů
infrastruktury z rozpočtu EU by mohly být poskytnuty prostřednictvím
investiční facility sousedství. Stěžejní projekty oznámené na
Pařížském summitu zůstávají i v současném hospodářském a
politickém kontextu plně aktuální. Jde zejména o Středomořský
solární plán, snížení znečištění v oblasti Středomoří,
námořní a pozemní dálnice a Středomořská iniciativa pro rozvoj
obchodu. V rámci podpory udržitelného růstu by větší prioritu
mělo mít plnění stávajících regionálních dohod, jako je Barcelonská
úmluva o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti
Středomoří. Přínosem může být v neposlední
řadě subregionální spolupráce, jíž se účastní menší
počet sousedních zemí a jež může zajistit větší solidaritu. Možnosti posílení subregionální spolupráce v
Maghrebu existují – např. prostřednictvím podpory většího
fyzického propojení. EU předloží v
blízké budoucnosti konkrétní návrhy, jež se budou mj. zabývat způsoby
podpory možného otevření hranic v regionu. 4. Zjednodušený a jednotný politický a
programový rámec 4.1. Jasnější priority díky
silnějšímu politickému řízení Budeme: · sledovat v akčních plánech EPS a v rámci pomoci EU méně priorit, zároveň však budou přesněji vymezeny příslušné referenční ukazatele. V posledních letech došlo k upevnění
dvoustranných vztahů mezi EU a jednotlivými sousedními zeměmi.
Předmětem bezprostředního a intenzivního dialogu byly všechny
specifické oblasti naší spolupráce, nikoliv pouze obecné politické otázky. Tyto
velmi těsné vztahy a větší odhodlání si žádají mnohem silnější politický
dialog a spolupráci. Lisabonská smlouva poskytuje Evropské unii prostředky
k zavádění soudržných a jednotných strategií a programů tím, že
spojuje ty aspekty zahraniční politiky a pomoci EU, které byly dříve
zajišťovaly různé instituce. Partnerské
země jsou s členskými státy zajedno o tom, že posílení role Rad
přidružení by vedlo k hlubším diskusím na politické úrovni. Avšak
politický dialog se nemusí omezovat na každoroční diskusi v Radě
přidružení: mělo by se počítat s častějším setkáváním ad
hoc, budou-li to okolnosti vyžadovat. Trvalejší a důvěrnější
politický dialog je klíčem k vytvoření podmínek a důvěry
potřebné k řešení našich společných úkolů. Kromě toho
má Komise v úmyslu posílit dialog s ministry partnerských zemí o
odvětvových politikách (např. v oblasti energetiky, vzdělávání,
mládeže, migrace a dopravy). Akční plány EPS sice nadále tvoří rámec naší všeobecné spolupráce, EU však
partnerským zemím navrhne, aby se zaměřovaly na omezený počet
krátko- a střednědobých priorit, pro něž budou stanoveny
přesnější referenční ukazatele a jasnější posloupnost
činností. EU odpovídajícím způsobem upraví priority své finanční
pomoci. Tento seznam priorit bude vytyčovat politické tempo, pomáhat jak
EU, tak i sousedním zemím v dosahování rozhodujících výsledků ve
vzájemně dohodnutém časovém rámci a umožňovat lepší propojení
politických cílů a plánování pomoci. Na tomto základě lze zjednodušit
programové dokumenty, jež by se soustředily na určování priorit
akčních plánů, u nichž je zapotřebí konkrétní pomoci EU. Další zjednodušení poskytování finanční
pomoci bude rovněž předmětem návrhu nového nařízení o
evropském nástroji sousedství v kontextu příštího víceletého
finančního rámce. Cílem je převést do praxe potřebu
flexibilnějšího a více zacíleného poskytování finanční pomoci. Souběžně bude EU i nadále v souladu
s akčními plány podávat každoroční zprávy o pokroku. Zprávy budou
klást větší důraz na demokracii a časem bude vytvořena
pevnější vazba mezi výstupy zjištěnými v těchto zprávách, pomocí
a finanční podporou. 4.2. Financování Budeme: · s ohledem na tento nový přístup přehodnocovat a přesměrovávat předpokládané a plánované finanční prostředky v rámci evropského nástroje sousedství a partnerství a dalších relevantních nástrojů vnější politiky, · zajišťovat další zdroje ve výši přesahující 1 mld. EUR do roku 2013 určené na řešení naléhavých potřeb v našem sousedství, · navyšovat rozpočet z různých zdrojů, · urychleně předkládat rozpočtovému orgánu příslušné návrhy (převody v roce 2011, návrhy na změnu v roce 2012 a změna plánu na rok 2013). Provádění nového přístupu k politice
sousedství založené na vzájemné odpovědnosti a sdíleném závazku k
univerzálním hodnotám lidských práv, demokracie a právního státu si do roku
2013 vyžádá dodatečné zdroje až do výše 1 242 milionů EUR.
Tyto prostředky doplní částku 5 700 milionů EUR, se kterou
počítá evropský nástroj sousedství a partnerství v období 2011–2013. V
nových naléhavých případech lze opatření zacílená na tento region
financovat v rámci tematických nástrojů a mechanismů pomoci v
krizových situacích v rozpočtu EU z nových zdrojů. Finanční
podpora bude poskytnuta na další posilování partnerství s občany v
regionu, na podporu udržitelného růstu podporujícího začlenění,
pokrytí dalších potřeb vyplývajících z demokratické transformace
partnerských zemí, další plnění rozvojových cílů tisíciletí a na nové
iniciativy vzešlé z tohoto přezkumu, zejména v oblasti společenského
partnerství, rozvoje venkova a regionálního rozvoje (viz výše oddíly 3.1 a
3.2). Tato podpora obsahuje částku ve výši až 250 milionů
EUR, jež plyne ze zpětných toků z dřívějších úvěrových
operací a operací rizikového kapitálu a kterou by měl získat nástroj pro
evropsko-středomořské investice a partnerství (FEMIP) na financování
nových operací v rámci podpory růstu a zaměstnanosti a na pokrytí dlouhodobých
finančních potřeb malých a středních podniků. Za
tímto účelem by Rada měla přijmout návrh Komise na změnu
článku 23 nařízení o evropském nástroji sousedství a partnerství. Tyto dodatečné zdroje budou
zajištěny přerozdělením prostředků v rámci okruhu 4
víceletého finančního rámce na období 2007–2013, využitím
nepřiděleného rozpětí v rámci výdajového stropu v roce 2012 a v
případě potřeby i z nástroje pružnosti. Komise v dohledné
době předloží návrh na změnu k návrhu rozpočtu na rok 2012.
Komise nyní zvažuje, jak nejlépe zohlednit
celkovou situaci v jednotlivých zemích ohledně demokracie, právního státu,
odpovědnosti a řádného finančního řízení ve svých
rozhodnutích o systémech rozpočtové podpory, a nastíní svůj
přístup v připravovaném sdělení o rozpočtové podpoře.
Tento přístup by měl poskytovat nezbytnou flexibilitu k úpravám výše
a typu podpory podle výsledků reforem v jednotlivých partnerských zemích. 4.3. Zapojení EIB a EBRD Budeme: · zajišťovat možnosti dalších půjček, jež by poskytovala EIB a EBRD včetně rozšíření mandátu EBRD o určité jižní partnerské země. V rámci podpory
rozsáhlých projektů infrastruktury přispívajících k propojení EU se
sousedními zeměmi, povzbuzení rozvoje a řešení zásadních
problémů v oblasti energetiky, životního prostředí a dopravy je
důležité zajistit, aby Evropská investiční banka a další regionální
rozvojové banky, jako je Evropská banka pro obnovu a rozvoj, měly
dostatečné finanční zdroje. Komise podporuje jednak posílení
mandátu EIB pro poskytování úvěrů třetím zemím jak u východních,
tak jižních sousedních zemí, jednak rozšíření mandátu EBRD o určité
země jižního Středomoří. EIB a EBRD mohou díky
maximalizaci svých komparativních výhod společně přispět k
dosažení politických cílů EU. Operace EBRD v zemích jižního Středomoří
by měly podporovat politické cíle EU a neměly by vést k přesunu
prostředků vyčleněných na operace ve východním sousedství
EU. Přijetí
revidovaného mandátu EIB pro poskytování úvěrů třetím zemím by
umožnilo navýšit úvěry, jež EIB poskytuje v sousedství EU se zárukou EU.
Zejména pokud Rada schválí další úvěry ve výši 1 miliardy EUR, jak
navrhuje Evropský parlament, mohla by EIB středomořským zemím v
období 2011–2013 poskytnout téměř 6 miliard EUR. Budou uvolněny
prostředky ve výši až 90 milionů EUR nezbytné k poskytnutí
rozpočtových záruk, jež se odvíjejí od navýšení úvěrů EIB pro
oblast Středomoří. 4.4. Plán na rok 2013 a
následující roky Budeme: · podporovat pružnější a jednodušší poskytování podpory v rámci nástroje, jenž po roce 2013 naváže na stávající evropský nástroj sousedství a partnerství, · stupňovat úsilí o koordinaci mezi EU, jejími členskými státy a dalšími klíčovými mezinárodními finančními institucemi či dvoustrannými dárci. Ve svých závěrech o EPS z července
2010 Rada uznala, „že je zapotřebí, aby otevírání trhu, hospodářskou
integraci a sbližování právních předpisů, stejně jako proces
posilování dvoustranných vztahů v rámci celého sousedství, doprovázela
odpovídající finanční pomoc, technická podpora a budování kapacit“, a
uvedla, že „se k otázce finanční podpory vrátí v souvislosti s jednáním o
příštím víceletém finančním rámci“. Komise bude k obnovené vizi EPS a
střednědobým cílům přihlížet ve svých návrzích ohledně
víceletého finančního rámce EU na období po roce 2013[18].
Nejdůležitější zdroj financování, nový evropský nástroj sousedství,
poskytne hlavní část finanční podpory partnerským zemí především
prostřednictvím dvoustranných, regionálních a přeshraničních
programů spolupráce. Výše financování z tohoto nástroje se bude odvíjet od
ambicí revidované EPS. Měl by v rostoucí míře vycházet z jednotlivých
politik, uplatňovat diferencovaný přístup, zajišťovat větší
flexibilitu, důslednější podmíněnost a pobídky pro
nejpokročilejší země a přihlížet k ambicím jednotlivých
partnerství (např. jednání o prohloubené a komplexní zóně volného
obchodu). Provádění pomoci EU by rovněž mohlo být v rostoucí
míře přeneseno na partnerské země za předpokladu, že budou
dodržována finanční pravidla Unie a budou chráněny finanční
zájmy EU. S cílem maximalizovat podporu třetích
zemí v rámci reformní agendy schválené v kontextu EPS vystupňuje EU své
úsilí o koordinaci s členskými státy EU, dalšími dvoustrannými dárci, EIB,
EBRD a mezinárodními finančními institucemi, jež může mít
podobu společného plánování, společných iniciativ spolupráce nebo
spolufinancování programů a projektů. V zájmu zdokonalení
koordinace pomoci EU zváží ESVČ a útvary Komise možnost zahájit se
zainteresovanými členskými státy pilotní opatření společného
plánování v zemích jižního sousedství, jež se nachází v procesu přechodu k
demokracii. Závěry Naše sousedství
nabízí rozsáhlé příležitosti k vzájemně prospěšné integraci a
spolupráci, například početné a vzdělané obyvatelstvo, velké
trhy s rozvojovým potenciálem a vzájemně výhodná řešení v oblasti
energetické bezpečnosti. Pouze prostřednictvím spolupráce s našimi
partnery se můžeme jednak postavit výzvám a hrozbám, jež nerespektují
hranice a mezi něž patří např. terorismus, nelegální migrace a
znečištění našich společných moří a řek, jednak řešit
zdroje nestability a konfliktů v regionu. Některé
sousední země na východě a na jihu se v posledním desetiletí vydaly
ambiciózní cestou transformace a potřebují podporu ke konsolidaci tohoto
procesu. Jiné země zahájily tento proces teprve nedávno a rovněž ony
naléhavě potřebují naši pomoc a možnost využít zkušeností ostatních
partnerských zemí. Je ve vlastním zájmu EU podporovat tento proces transformace
a pracovat společně se sousedními zeměmi na zakotvení základních
hodnot a zásad lidských práv, demokracie a právního státu, dále tržního
hospodářství a udržitelného rozvoje podporujícího začlenění v
jejich politických a hospodářských strukturách. Nový přístup
k EPS popsaný v tomto sdělení představuje krok tímto směrem.
Komise a vysoká představitelka vyzývají Radu a Evropský parlament, aby
podpořily jak celkovou strategii, tak konkrétní návrhy, jež Komise
předloží. Nyní hodláme pokračovat v konzultacích s našimi sousedy o
nejlepším způsobu, jak promítnout tento nový přístup do jednotlivých
partnerství. Úkolů je mnoho a nelze očekávat, že
budou ihned beze zbytku splněny. To, o co společně usilujeme, je
demokratický, prosperující a stabilní region, ve kterém může více než 800
milionů lidí žít, pracovat a formovat budoucnost svých zemí v
přesvědčení, že jejich svoboda, důstojnost a práva budou
respektovány. LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU 1.1 Název návrhu/podnětu Společné
sdělení Komise a vysoké představitelky pro zahraniční a
bezpečnostní politiku: „Nový přístup k sousedství, jež prochází
změnami“ 1.2. Příslušné oblasti
politik podle členění ABM/ABB[19] Vnější
vztahy 1.3. Povaha návrhu/podnětu ¨ Návrh/podnět
se týká nové akce ¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[20] X Návrh/podnět se týká prodloužení
stávající akce ¨ Návrh/podnět se
týká akce přesměrované na jinou akci 1.4. Cíle 1.4.1. Víceleté strategické cíle
Komise sledované návrhem/podnětem Evropa
ve světě: posilování naší přítomnosti na světové scéně 1.4.2. Specifické cíle a
příslušné aktivity ABM/ABB Příslušné aktivity ABM/ABB Kapitola
19 08 – Evropská politika sousedství a vztahy s Ruskem Specifické cíle týkající se aktivity ABM 1.
Zlepšování podmínek těsné spolupráce mezi EU a jejími sousedy a podmínek
regionální a vícestranné integrace, 2.
podpora hospodářských a odvětvových reforem v zemích sousedů EU
a pomoc další integraci sousedních zemí ve vztahu k EU a mezi nimi navzájem, 3.
podpora demokracie, lidských práv a právního státu a příspěvek k
řešení konfliktů v sousedství EU. 1.4.3. Očekávané výsledky a
dopady Upřesněte
účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
skupiny. Během
loňského strategického přezkumu evropské politiky sousedství (EPS)
byly identifikovány oblasti, v nichž se nabízí tuto politiku výrazně
posílit. Revoluce a nepokoje v jižním Středomoří a velké
aspirace na politickou a hospodářskou změnu, jež národy těchto
zemí vyjádřily, ještě posilují oproti minulosti význam, jehož se
podpoře regionu ze strany EU dostává. Tento proces poukazuje i na oblasti,
v nichž by EU a její partnerské země mohly a měly vyvíjet
větší úsilí. EU zůstává odhodlána i trvale podporovat demokratizaci a
reformy v celém svém sousedství na jih a východ od svých hranic. Sdělení
„Nový přístup k sousedství, jež prochází změnami“ prezentuje návrhy,
jež ze strategického přezkumu EPS vzešly, a v tomto kontextu
nastiňuje přístup k východní Evropě a jižnímu Kavkazu,
který se vyznačuje důsledným naplňováním Východního partnerství,
jakož i přístup k jižnímu Středomoří v kontextu nového
partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu. Zejména touto nabídkou
partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu se EU snaží podporovat
demokratickou transformaci, jež započala v Egyptě a Tunisku a jež se
může rozšířit i do dalších zemí jižního Středomoří. Nové
činnosti, jež z přezkumu vyplynuly, lze rozčlenit do tří
hlavních složek: Složka 1 – Demokratická transformace a budování institucí (relevantní pro specifický cíl 3 ABM – viz výše) Podpora demokratické transformace a budování institucí
prostřednictvím komplexního programu pro budování institucí v zájmu
demokratické transformace a další relevantní opatření ve prospěch
těchto institucí se zásadním významem pro demokratickou společnost,
která pomáhají při demokratické reformě bezpečnostních složek. Očekávané výsledky: větší
úcta k lidským právům a základním svobodám, demokratičtější
správa věcí veřejných, nezávislejší
a efektivnější justice, méně
korupce, lepší
demokratický dohled nad bezpečnostními složkami, větší
mobilita spojená s lepší správou hranic a řízením migrace, větší
soulad právních předpisů a acquis EU. Složka 2 – Budování silnějšího partnerství s občany (relevantní pro specifický cíl 1 ABM – viz výše) Posílení partnerství s občany díky rozšíření kontaktů
mezi studenty, vědci a mladými lidmi. Větší
mobilita studentů a akademických pracovníků v rámci partnerství mezi
univerzitami (Erasmus Mundus) a strukturovaná spolupráce na modernizaci
univerzit (Tempus), spolupráce
mezi školami, kterou iniciuje program Evropské unie eTwinning, posílení
kontaktů mezi mladými lidmi, lepší
informovanost občanů zemí, na něž se EPS zaměřuje
(včetně občanů, kteří žijí v separatistických
oblastech), o úspěších a příležitostech této politiky i o úkolech,
jež před ní stojí. Složka 3 – Hospodářský rozvoj a udržitelný růst podporující
začlenění (relevantní pro specifický cíl
2 ABM – viz výše) Kroky ve prospěch udržitelného růstu, který podporuje
začlenění; cestou k němu by byla pomoc malým a středním
podnikům a vyrovnávání hospodářských a sociálních rozdílů v dané
partnerské zemi za pomoci „pilotních programů“ koncipovaných v
souladu s politikou soudržnosti a rozvoje venkova v EU. Omezování
vnitřních hospodářských rozdílů, vyšší
zaměstnanost, rozvoj
malých a středních podniků, kvalitnější
odborné vzdělávání a příprava, solidnější
existenční základ zemědělských komunit, lépe
zabezpečené dodávky potravin, posílená
integrace na vnitřním trhu EU díky zapojení daných zemí do programů
EU. 1.4.4. Ukazatele výsledků a
dopadů Upřesněte
ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
sledovat. Soulad
s lidskými právy a demokratickými normami potvrzený zprávami nevládních
organizací, OSN a regionálních orgánů, náležitě
sledované, demokratické a věrohodné volby, míra
korupce, počet
škol zapojených do programu eTwinning, počet
univerzitních studentů a vědců zapojených do programu Erasmus
Mundus, počet
strukturovaných projektů univerzitní spolupráce, majetková
situace zemědělských komunit, počet
úspěšných žádostí partnerů v rámci ESP o zapojení do programů
EU, udržitelnější
zajišťování dostupných potravin v zemích, na něž se ESP
zaměřuje, snížení
hospodářských a sociálních nerovností, snížení
nezaměstnanosti. 1.5. Odůvodnění
návrhu/podnětu 1.5.1. Potřeby, které mají být
uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu Politická vize a střednědobé cíle Dlouhodobou
vizí, o niž se ESP opírá, je takové sousedství, v němž každá z
partnerských zemí rozvíjí své vazby s EU v míře, v jaké jí to
umožňují její vlastní aspirace, potřeby a kapacity.
Z politického hlediska je tato vize spojena s nabídkou těsnější
kooperace s EU, jejíž náplní by bylo více společných iniciativ v
mezinárodních grémiích věnovaných globálním otázkám společného zájmu.
Z ekonomického pohledu je EU otevřena i těsnější
hospodářské integraci, jež povede k postupné hospodářské integraci na
vnitřním trhu EU. U svých sousedů podporuje EU i urychlení
udržitelného růstu podporujícího začlenění, který by jim
měl pomoci zvýšit vlastní konkurenceschopnost, vytvářet kvalitní
pracovní místa a dosáhnout rozvojových cílů tisíciletí. EU by měla k
tomuto účelu mobilizovat veškeré své politiky v souladu s potřebami
a zájmy obou stran a s reformním a demokratizačním úsilím
jednotlivých zemí. Cíl spočívá v posíleném vzájemném závazku
dosáhnout v Evropě i sousedních zemích dobrého politického a ekonomického
standardu občanů, který nejlépe zaručí společnou stabilitu
a prosperitu. Naplnění této vize se neobejde bez zdolání překážek. V
případě partnerských zemí jsou potřebné reformy spojeny s
nemalými náklady a úsilím, jež je nutno k dosažení úspěchu vynaložit.
Na straně EU je důležité neohrožovat hladké fungování vnitřního
trhu a vytvořit bezpečné podmínky pro mobilitu. V
horizontu příštích čtyř až pěti let mohou ty partnerské
země, jež přijmou rozhodné kroky k politickým a hospodářským
reformám, očekávat sjednání dohod o přidružení v rámci Východního
partnerství (v případě východních sousedních zemí) či
zapojení do partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu (v
případě jižních sousedů). Tento vývoj půjde ruku
v ruce s intenzivnější mobilitou a mezilidskými kontakty (např.
za pomoci případně ustavených partnerství v oblasti mobility), s
hospodářskou integrací díky průmyslové spolupráci, s rozvojem malých
a středních podniků a s přímými zahraničními investicemi.
Doprovázet jej bude i posilování obchodních vazeb na EU (např. díky
prohloubeným a komplexním zónám volného obchodu a uzavírání dalších dohod,
např. v oblasti zemědělství a služeb, či díky sjednávání
dohod o posuzování shody a akceptaci průmyslových výrobků
v prioritních odvětvích). V neposlední řadě se bude tento
vývoj vyznačovat hlubší integrací jednotlivých odvětví (např. za
pomoci integrace do celoevropského trhu s energií a zapojení daných zemí do
programů EU a jejich účastí na činnosti unijních agentur; tato
účast se bude řídit možnostmi, které jednotlivé programy nabídnou, a
obecnými doporučeními k zapojení do této činnosti). Nabídkou
partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu[21] se EU
snaží podporovat demokratickou transformaci, která započala v Egyptě
a Tunisku a která se může rozšířit do dalších zemí jižního
Středomoří. K tomu, aby tyto země v demokratické transformaci
odhodlaně pokračovaly, potřebují podpořit při
reformě svých institucí a obnově hospodářského růstu.
Jejich obyvatelstvo dále musí vidět, že je EU v tomto obtížném
transformačním období plném výzev připravena pomoci. Další finanční prostředky Realizace
nového přístupu politiky sousedství, který je založen na vzájemné
odpovědnosti a společném závazku naplňovat univerzální
hodnoty lidských práv, demokracie a právního státu, si do roku 2013
vyžádá prostředky navíc ve výši až 1 242 milionů EUR. Tyto
prostředky budou financovány následovně: a)
právní rámec evropského nástroje sousedství a partnerství (ENPI) splňuje
předpoklady k tomu, aby byl použit k financování nových opatření
spolupráce, která přezkum navrhl. Komise proto navrhuje doplnit
finanční krytí tohoto nástroje (750,5 milionu EUR) z různých
zdrojů, konkrétně: 355 milionů EUR je navrženo přesunout z
finančního krytí jiných nástrojů a v případě
přídělu na rok 2012 jednak z rozpětí v rámci okruhu 4 dle návrhu
rozpočtu na rok 2012 (241,5 milionu EUR), jednak z nástroje pružnosti (154
milionů EUR). Navrhované navýšení lze provést bez formální revize
nařízení o ENPI podle bodu 37 interinstitucionální dohody, jež upravuje
finanční rámec na období 2007–2013. Představuje totiž reakci na „nové,
objektivní a dlouhodobé okolnosti, pro které existují výslovné a přesné
důvody, přičemž se berou v úvahu výsledky provádění
programu“. Nakolik bylo stávající rozpětí podle návrhu rozpočtu
na rok 2012 vytvořeno snížením přídělů na určité
rozpočtové linie oproti předchozímu finančnímu plánu, lze
navrhovaný krok pokládat rovněž za „přesun prostředků“.
Další podrobnosti bude uvádět návrh na změnu. b)
použití finančních prostředků vyčleněných na jiné
nástroje, např. na evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (v
období 2011–2012 se jedná o 13,4 milionu) či na tematický program pro
nestátní subjekty v rámci finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci (v
roce 2011 se jedná o 3,8 milionu EUR); c)
použití nástroje stability (40 milionů EUR)[22]; d)
vyčlenění částky ve výši 90 milionů EUR jakožto záruky
potřebné k tomu, aby EIB poskytla zemím jižního Středomoří
úvěry ve výši další jedné miliardy[23]; e)
použití 100 milionů EUR z nástroje makrofinanční pomoci[24]. f)
pověření EIB, aby zpětné toky z dřívějších operací
použila na kapitálové investice do malých a středních podniků (244
milionů EUR). Poslední
uvedený krok vyžaduje, aby Rada přijala změnu článku 23
nařízení o nástroji ENPI. Současně
s těmito kroky jsou stávající národní orientační programy nově
zaměřovány na hlavní cíle nového partnerství. Na podporu nového
nástroje pro podporu občanské společnosti v rámci EPS a na další opatření
v zájmu posíleného partnerství s občany daných zemí je v rámci
finančního krytí nástroje ENPI v současnosti přerozděleno
150 milionů EUR. Diferenciace Z
činností zaměřených na posílení „společenského partnerství“
(složka 2) budou mít užitek všechny partnerské země, avšak
přidělování finančních prostředků z ostatních dvou
složek partnerským zemím se bude řídit přístupem založeným na
vzájemné odpovědnosti, který bude nabízet „více za více“. EU
svou podporu zintenzivní v závislosti na pokroku při budování a
upevňování demokracie a úcty k zásadě právního státu. Čím
rychleji a intenzivněji bude daná země při vnitřních
reformách postupovat, tím větší podporu od EU získá. Tato posílená podpora
bude mít několik forem, včetně vyčleňování více
prostředků na sociální a hospodářský rozvoj, širší záběr
programů na budování institucí, lepší přístup na trh, rozsáhlejší
financování investic ze strany EIB, jakož i další zjednodušování podmínek pro
mobilitu. Tyto závazky k preferenčnímu přístupu budou utvářeny
individuálně dle potřeb dané země a regionálního kontextu. Budou
signálem toho, že si smysluplné reformy žádají velké investice v počátku.
V případě zemí, jež reformy provádět nebudou, EU finanční
podporu přehodnotí či dokonce omezí. 1.5.2. Přidaná hodnota ze
zapojení EU Návrh
by měl být vnímán v celkovém kontextu nové evropské politiky sousedství,
jež v souladu s článkem 8 Lisabonské smlouvy nabízí partnerským zemím
těsnější politickou spolupráci a hlubší hospodářskou integraci.
Opírá se o sdílení zkušenosti s evropskou integrací a o postupné zapojování
našich sousedů do politik EU. Vzhledem k tomu, že významným rysem nabídky
EU je integrace do jejího vnitřního trhu, splňuje EU předpoklady
k poskytování této pomoci lépe nežli jednotlivé členské státy. 1.5.3. Závěry vyvozené z
podobných zkušeností v minulosti Pomoc
doposud poskytnutá sousedním zemím byla podrobena hodnocení v případě
pěti zemí a dvou regionů (MEDA II a TACIS). Toto hodnocení se
zaměřovalo na hospodářský rozvoj (včetně obchodu),
sociální sektor (včetně zdravotnictví a školství), soukromý sektor,
zemědělství (včetně zabezpečení potravin) a energetiku
(včetně jaderné energie). Jak hodnocení ukázala, mělo sloučení dvoustranné a
regionální spolupráce se zeměmi, jejichž podporu původně
upravovala dvě různá nařízení (TACIS a MEDA), do jedné skupiny
(ENPI) vzájemně příznivý dopad, zejména pokud jde o konkrétní
mechanismy podpory reforem. Vzhledem ke kladným zkušenostem s programem MEDA[25] se
rozpočtová podpora reformního procesu od zavedení nástroje ENPI
výrazně zvýšila. Přinesla hmatatelné výsledky, podpořila reformy
a pomohla posílit politický dialog s partnerskými zeměmi[26]. Tento
přístup by však měl být doladěn tak, aby se pozornost více
soustředila na základní hodnoty a demokratickou správu věcí
veřejných. Úsilí bychom měli věnovat i tomu, aby byla do
koncepce, sledování a zviditelňování jednotlivých činností
zapojována občanská společnost. Na
druhé straně lze nyní díky zavedení nového souboru nástrojů, který
vznikl na základě zkušeností s rozšířením (TAIEX, twinning a nedávno
i komplexní programy pro budování institucí v rámci Východního partnerství), za
pomoci nástroje ENPI účinněji realizovat projekty budování institucí
a prosazovat sbližování legislativy s acquis EU. Složka
přeshraniční spolupráce obohatila nástroj ENPI o kvalitní mechanismus
k řízení přeshraniční regionální spolupráce. 1.5.4. Provázanost a možná synergie s
dalšími relevantními nástroji ENPI
je hlavním nástrojem, jehož prostřednictvím se odvíjí finanční
spolupráce EU s jejími sousedy. Země, na něž se zaměřuje
EPS, se však těší i výhodám, které nabízejí jiné finanční nástroje s
konkrétní politickou tematikou (globální problémy, lidská práva, jaderná
bezpečnost) či nástroje určené k řešení krizových situací
(makrofinanční pomoc, nástroj stability, nástroje humanitární pomoci). Z
některých z nich byly nedávno uvolněny finanční prostředky
na uspokojení potřeb, jež v jižních sousedních zemích vyvstaly, a
budou k podpoře procesu změn v našem sousedství využívány i nadále. V
případě Tuniska byl schválen balíček opatření v
hodnotě 2 milionů EUR, jež budou financována z nástroje stability na
podporu 1) politických reforem a volebního procesu a 2) nezávislé občanské
společnosti a médií. Další podpora občanské společnosti v
hodnotě 2 milionů EUR má podle záměru směřovat z
evropského nástroje pro demokracii a lidská práva (EIDHR) např. na
pozorovatelské volební mise tvořené občanskou společností, na
odborné vzdělávání členů politických stran, na podporu svobody
slova, na propagaci demokratických hodnot a na monitorování situace v oblasti
lidských práv. Z programu pro nestátní subjekty a místní orgány v rámci
nástroje pro rozvojovou spolupráci bylo na Tunisko vyčleněno 1,2
milionu EUR. Volební pozorovatelská mise EU pak bude financována
z evropského nástroje pro demokracii a lidská práva (do výše 4
milionů EUR). Pokud
jde o Egypt, bude z nástroje EIDHR vyčleněno 2,9 milionu
EUR na podporu boje proti mučení, zlepšení podmínek osob ve
vyšetřovací vazbě a na podporu svobody sdělovacích
prostředků a svobody vyznání. 2,6 milionu EUR bude
vyčleněno z tematického programu pro nestátní subjekty a místní
orgány (nástroj pro rozvojovou spolupráci) na posílení vlivu mladých lidí, na
podporu práv žen, jakož i práv sociálních a hospodářských. K
řešení následků vnitřního konfliktu v Libyi a na pomoc
uprchlíkům a vysídleným osobám byly uvolněny prostředky z
nástroje humanitární pomoci (70 milionů EUR). Z rezervy na pomoc při
mimořádných událostech pak bylo vyčleněno 5 milionů EUR,
jež byly prostřednictvím mechanismu civilní ochrany směřovány na
repatriaci státních příslušníků třetích zemí. 1.6. Doba trvání akce a
finanční dopad x Časově omezený
návrh/podnět –
x Návrh/podnět s platností od roku 2011 do
roku 2013 –
x Finanční dopad od roku 2011 do roku 2013 ¨ Časově neomezený návrh/podnět –
Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
RRRR, –
poté plné fungování. 1.7. Předpokládaný
způsob řízení[27] x Přímé centralizované řízení
Komisí x Nepřímé centralizované řízení
ze strany následujících subjektů pověřených úkoly plnění
rozpočtu: –
x výkonných agentur –
¨ subjektů zřízených Společenstvími[28] –
¨ vnitrostátních veřejnoprávních subjektů / subjektů
pověřených výkonem veřejné služby –
¨ osob pověřených prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označených v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení ¨ Sdílené řízení
s členskými státy x Decentralizované řízení s
třetími zeměmi x Společné řízení s mezinárodními
organizacemi (upřesněte) Poznámky Ke sledování
cílů bude použito několik opatření současně, jež budou
prováděna za použití vícero způsobů řízení. Jmenovitě: Opatření
k budování institucí budou prováděna především v režimu přímého
řízení ze strany Komise. Výměny
studentů a mládeže, jakož i spolupráce mezi univerzitami a školami budou
probíhat zejména pod dohledem Výkonné agentury pro vzdělávání, kulturu a
audiovizuální oblast. Pilotní
program koncipovaný v souladu s politikou soudržnosti a zemědělskou
politikou bude prováděn buď v režimu přímého centralizovaného
řízení, nebo v režimu řízení decentralizovaného. V
případě specifických opatření (např. podpory souladu s
úmluvami Rady Evropy) lze zvolit sdílené řízení s mezinárodními
organizacemi. Delegovaná spolupráce pak může být možností, jež slouží
účinnosti pomoci a dělbě práce s členskými státy. 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ 2.1. Pravidla pro sledování a
podávání zpráv Upřesněte
četnost a podmínky. Pokrok
své vnější spolupráce bude Komise sledovat na všech úrovních: na
úrovni vstupů (zejména finančních toků: závazků,
smluv a plateb), na
úrovni činností/výstupů (provádění projektů a
programů, interní monitorování prováděné prostřednictvím
delegací Komise na místě) a na
úrovni pokroku/výsledků (vnější monitoring zaměřený
na výsledky – ROM[29])
a na úrovni dopadů. Dlouhodobá
vnější pomoc partnerským zemím a regionům je plánována v rámci
přípravy strategických studií (v horizontu do 7 let) a orientačních
programů (3–4 roky). Tyto plánovací podklady lze kdykoli zrevidovat a lze
upravovat jejich priority. Orientační programy stanoví pro každou oblast
spolupráce konkrétní cíle a očekávané výsledky. 2.2. Systém řízení a kontroly
2.2.1. Zjištěná rizika 1)
Nestabilita politických a správních struktur v partnerských zemích může
vyvolat problémy při koncipování problémů a prodlevy při
vyplácení finančních prostředků a může snižovat
účinnost pomoci. 2)
V důsledku nedostatku potřebných správních prostředků mohou
chybět lidské zdroje potřebné k řízení pomoci. 3)
Nedostatečné uplatňování kvalitativních standardů může
negativně ovlivnit koncepci programů a projektů. 4)
Nedostatečná informovanost může bránit v řešení problémů
spojených s řízením pomoci. 2.2.2. Předpokládané metody
kontroly Zvýšení
připravenosti: Budou zjištěny země, jež jsou nejvíce vystaveny
riziku, budou zpracovány plány řízení rizik pro jednotlivé země a
vývoj v těchto zemích bude sledován prostřednictvím několika
kanálů. Dostatečné
správní prostředky: Budou podrobně naplánovány správní
prostředky vyčleněné z okruhů 4 a 5 víceletého
finančního rámce na období 2007–2013. Dislokace lidských zdrojů mezi
útvary v ústředí a delegacemi bude v rámci možností upravována na
základě prognóz potřeb a hodnocení pracovní zátěže podle
kvantifikovatelných kritérií (např. počet smluv, jež je nutno
připravit). Před
posouzením v meziútvarové skupině pro podporu kvality a po něm budou
zavedeny a naplňovány uložené standardy a požadavky. Delegace a
příslušné útvary GŘ DEVCO včas zajistí potřebné know-how
prostřednictvím vzdálené podpory a podpory na místě. Zlepšení
systému – kvalita dat a podávání zpráv: O probíhajících jednáních budou
podávány včasné informace. Všechny problematické otázky řízení pomoci
musí být přesně identifikovány a musí být o nich vyrozuměni ti,
kdo jsou do jednání zapojeni. 2.3. Opatření k zamezení
podvodů a nesrovnalostí Upřesněte
stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření. Ochrana
finančních zájmů Evropské unie a boj proti podvodům a
nesrovnalostem jsou pevně zakotveny v nařízení o nástroji ENPI. Za
administrativní monitorování smluv a plateb budou odpovídat příslušné
delegace EU v přijímacích zemích. Delegace budou rovněž dohlížet
na všechny činnosti financované na základě tohoto nařízení, a to
ve všech fázích projektového cyklu[30].
Zvláštní pozornost bude věnována povaze výdajů (způsobilost
výdajů), dodržení rozpočtu (skutečné výdaje) a
ověřování podpůrných informací a příslušné dokumentace
(doložení výdajů). 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
NÁVRHU/PODNĚTU 3.1. Okruhy víceletého
finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie · Stávající rozpočtové linie výdajů V pořadí
okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií. Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek Číslo [Název… … …...…] || RP/NRP ([31]) || zemí ESVO[32] || kandidátských zemí[33] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení 19 01 04 02 || Evropský nástroj sousedství a partnerství (ENPI) – výdaje na správu a řízení || NRP || NE || NE || NE || NE 19 08 01 || Finanční spolupráce v oblasti evropského sousedství a partnerství || RP || NE || NE || NE || NE || || || || || || 3.2. Odhadovaný
dopad na výdaje v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa) Odhadovaný dopad na výdaje Okruh víceletého finančního rámce || Okruh 4 – Vnější vztahy || || || 2011 || 2012 || 213 || Celkem || || || || || || Operační prostředky || || || || || || || || || || || 19 08 01 – Finanční spolupráce v oblasti evropského sousedství a partnerství || Závazky || (1) || 85,000 || 383,750 || 261,750 || 730,500 || Platby || (2) || 0,000 || 115,125 || 104,700 || 219,825 || || || || || || Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy (15) || || || || || || || || || || || 19 01 04 02 – ENPI – Správní prostředky || || (3) || 0,000 || 11,750 || 8,250 || 20,000 || || || || || || CELKEM prostředky pro GŘ DEVCO || Závazky || 1+3 || 85,000 || 395,500 || 270,000 || 750,500 || Platby || 2+3 || 0,000 || 126,875 || 112,950 || 239,825 || || || || || || Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 85,000 || 383,750 || 261,750 || 730,500 || Platby || (5) || 0,000 || 115,125 || 104,700 || 219,825 || || || || || || Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy || || 0,000 || 11,750 || 8,250 || 20,000 || || || || || || Prostředky celkem || Závazky || || 85,000 || 395,500 || 270,000 || 750,500 || Platby || || 0,000 || 126,875 || 112,950 || 239,825 (15). Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. 3.2.1. Odhadovaný dopad na
operační prostředky –
¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků
–
X Návrh/podnět vyžaduje využití
operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy || || || Rok 2011 || Rok 2012 || Rok 2103 || CELKEM ò || VÝSTUPY Druh výstupu || Průměrné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady výstupu || výstupů || výstupů || výstupů || celkem SLOŽKA 1 – DEMOKRATICKÁ TRANSFORMACE A BUDOVÁNÍ INSTITUCÍ || || || || || || || || Komplexní programy pro budování institucí * || Program || 40 || 3 || 20 || 3 || 63 || 3 || 42 || 3 || 125 Partnerství v oblasti mobility * || Program || 8 || 3 || 5 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 25 Mezisoučet za složku 1 || || 25 || || 73 || || 52 || || 150 SLOŽKA 2 – PARTNERSTVÍ S OBČANY || || || || || || || || Erasmus Mundus – Mobilita studentů || Student/rok || 0,035 || 857 || 30 || 1286 || 45 || 1000 || 35 || 3143 || 110 TEMPUS – Univerzitní spolupráce || Projekty || 0,9 || 6 || 5 || 14 || 12.5 || 14 || 12.5 || 33 || 30 Mládež – Projekty || Projekty || 0,02 || 500 || 10 || 875 || 17,5 || 875 || 17,5 || 2250 || 45 Další výstupy || || není k dispozici || || 5 || || 11,25 || || 9,75 || || 26 Mezisoučet za složku 2 || || 50 || || 86,25 || || 74,75 || || 211 SLOŽKA 3 – HOSPODÁŘSKÝ ROZVOJ A UDRŽITELNÝ RŮST PODPORUJÍCÍ ZAČLENĚNÍ || || || || || || || || Pilotní programy na podporu soudržnosti || Program || 40 || 3 || 0 || 3 || 85 || 3 || 40 || 3 || 125 Pilotní programy v oblasti zemědělství a rozvoje venkova || Program || 30 || 6 || 10 || 6 || 110 || 6 || 65 || 6 || 185 Účast v programech EU ** || není k dispozici || není k dispozici || 5,95 || || 5,95 || || 5,95 || || 5,95 || Mezisoučet za složku 3 || || 10 || || 224,5 || || 135 || || 369,5 NÁKLADY CELKEM || || 85 || || 383,75 || || 261,75 || || 730,5 * Prováděny v podobě tříletého programu budování institucí. Uváděny jsou průměrné náklady za tři roky. ** Finanční prostředky uložené do rezervy, z níž budou hrazeny příspěvky na účast partnerských zemí v programech EU. Výše konkrétního příspěvku závisí na daném programu a zemi a nelze ji odhadnout. Většina souvisejících lidských zdrojů bude zapotřebí přesně v uvedené fázi na delegacích v příslušných přijímajících zemích. Poznámka: Je třeba zdůraznit, že rozpis činností a prostředků na ně přidělených v rámci jednotlivých složek mohou být v této fázi pouze orientační a že výše uvedené výstupy vycházejí z původních odhadů a jsou uváděny pro ilustraci. 3.2.2. Odhadovaný dopad na
prostředky správní povahy 3.2.2.1. Shrnutí –
X Návrh/podnět nevyžaduje využití správních
prostředků –
¨ Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků,
jak je vysvětleno dále: v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || Rok N[34] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || || || || || || || || Ostatní správní výdaje || || || || || || || || Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || Mimo OKRUH 5[35] víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || || || || || || || || Ostatní výdaje správní povahy || || || || || || || || Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || CELKEM || || || || || || || || 3.2.2.2. Odhadované potřeby v
oblasti lidských zdrojů –
¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů –
X Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
zdrojů, jak je vysvětleno dále: Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo) || || Rok 2011 || Rok 2012 || Rok 2013 Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) || || xx 01 01 01 (v ústředí a zastoupeních Komise) || || || || XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[36] || || XX 01 02 01 (SZ, ZA, VNO z celkového rámce) || || || || XX 01 02 02 (SZ, ZA, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || 19 01 04 02 [37] || v ústředí[38] || 0 || || || || - při delegacích || || 131 || 92 || XX 01 05 02 (SZ, ZA, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || 10 01 05 02 (SZ, ZA, VNO v přímém výzkumu) || || || || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || || || CELKEM || || 131 || 92 Potřeby v oblasti lidských zdrojů
budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou na řízení akce již
přiděleny a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci
GŘ a které budou případně doplněny z dodatečného
přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci
ročního postupu přidělování zdrojů a s ohledem na
rozpočtová omezení. Popis úkolů: K řízení dalších zdrojů a
provádění nových iniciativ, které vzešly z přezkumu EPS, je
zapotřebí dalších pracovníků. Povaha těchto nových činností
vzešlých z přezkumu ESP, např. partnerství pro demokracii a sdílenou
prosperitu (budování institucí, mezilidské výměny v rámci
relativně malého projektu, podpora občanské společnosti atd.),
si žádá nezanedbatelné personální vybavení, tak aby bylo možno programy
řídit a vykonávat supervizi. Většiny lidských zdrojů, které si
tyto činnosti vyžádají, bude zapotřebí v delegacích v
příslušných přijímajících zemích a ve Výkonné agentuře pro
vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (jež bude řídit programy v
oblasti vzdělávání, mládeže a kultury). Nakolik byly nové operační
prostředky získány přerozdělením finančního krytí jiných
nástrojů, budou odpovídajícím způsobem změněny i
příděly na podpůrné správní výdaje. V roce 2012 budou z
jiných nástrojů přesunuty správní prostředky ve výši 6,78
milionu EUR, v roce 2013 pak ve výši 8,25 milionu EUR. Tyto částky
odpovídají v roce 2012 přesunu zhruba 76 plných pracovních úvazků z
těchto jiných nástrojů a v roce 2013 přesunu 92 plných
pracovních úvazků. Jednotkové náklady na externí pracovníky v
delegacích byly vypočteny ve výši 88 937 EUR. Tato částka
odpovídá průměru odhadovaných nákladů na smluvního
zaměstnance (134 120 EUR) a odhadovaných nákladů na
místního zaměstnance (43 754 EUR) dle údajů
v rozpočtové linii 19 01 04 02 v návrhu rozpočtu
na rok 2012. Úředníci a dočasní zaměstnanci || Externí zaměstnanci || 131 plných pracovních úvazků za rok v roce 2012 a 92 plných pracovních úvazků za rok v roce 2013; celkové náklady ve výši 20 milionů EUR (11,75 milionu EUR v roce 2012 a 8,25 milionu EUR v roce 2013) 3.2.3. Soulad se stávajícím víceletým
finančním rámcem –
¨ Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním
rámcem. –
X Návrh/podnět si vyžádá úpravu
příslušného okruhu víceletého finančního rámce. Činnosti
uvedené v tomto výkazu budou financovány především z prostředků
navíc, jež budou získány úpravou finančního krytí nástrojů v oblasti
vnějších vztahů, které spadají do okruhu 4 víceletého finančního
rámce. Tyto prostředky – jak operační, tak správní – budou
vyčleněny na nástroj ENPI. Většina
z uvedených 85 milionů EUR navíc na rok 2011 připlyne z nástroje pro
rozvojovou spolupráci (51 milionů EUR) a z částky, o niž bude snížen
příspěvek EU Evropské bance pro obnovu a rozvoj (34 milionů
EUR). V
roce 2012 bude uvedených 395,5 milionu EUR navíc financováno 1) jednak
z rozpětí okruhu 4 (241,5 milionu EUR), v němž jsou obsaženy
prostředky původně vyčleněné na nástroj pro rozvojovou
spolupráci (89 milionů EUR), na nástroj předvstupní pomoci (60
milionů EUR) a nástroj stability (60 milionů EUR), 2) jednak z
nástroje pružnosti (154 milionů EUR). V
roce 2013 se předpokládá, že uvedených 270 milionů EUR navíc bude
převedeno z nástroje pro rozvojovou spolupráci (100 milionů EUR), z
nástroje předvstupní pomoci (60 milionů EUR), z nástroje stability
(70 milionů EUR) a z dalších nástrojů, zejména z prostředků
vyčleněných na společnou zahraniční a bezpečnostní
politiku (40 milionů EUR)[39].
–
X Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje
pružnosti[40]. Jak
je uvedeno výše, bude k vyčlenění dalších zdrojů, jež jsou
zapotřebí k financování činností popsaných v tomto výkazu, nutno
uvolnit prostředky z nástroje pružnosti; v roce 2012 se bude jednat o
154 milionů EUR. Komise
v krátké době předloží rozpočtovému orgánu příslušné
rozpočtové návrhy (převody prostředků v roce 2011, návrh na
změnu za rok 2012 a změnu finančního plánu na rok 2013). 3.2.4. Příspěvky
třetích stran –
Návrh/podnět nepočítá se
spolufinancováním od třetích stran –
Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
podle následujícího odhadu: prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa) || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || || Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || || 3.3. Odhadovaný dopad na
příjmy –
X Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad
na příjmy. –
¨ Návrh/podnět má tento finanční dopad: –
¨ dopad na vlastní zdroje –
¨ dopad na různé příjmy v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém období || Dopad návrhu/podnětu[41] Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) Článek …. || || || || || || || || U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie. […] Upřesněte
způsob výpočtu dopadu na příjmy. […] [1] Evropské sousedství zahrnuje Alžírsko, Arménii, Ázerbájdžán,
Bělorusko, Egypt, Gruzii, Izrael, Jordánsko, Libanon, Libyi, Moldavskou
republiku, Maroko, okupovaná palestinská území, Sýrii, Tunisko a Ukrajinu. [2] KOM(2011)
200 ze dne 8.3.2011. [3] I když se
cíle a podmínky financování a řízení této nadace budou od jiných
nástrojů demokratizace lišit, bude se k nim přistupovat tak, aby se
zvýšila synergie i soudržnost. [4] EIF má
konkrétní zkušenosti jako poskytovatel rizikového financování malým a
středním podnikům v EU a v zemích usilujících o přistoupení a disponuje
rozsáhlou sítí obchodních kontaktů. Pro propagaci investic malých a
středních podniků z EU v partnerských zemích je proto ideálním
partnerem. [5] Oblast
působnosti evropského programu sousedství pro rozvoj zemědělství
a venkova, obsaženém ve sdělení „Partnerství pro demokracii a sdílenou
prosperitu s jižním Středomořím“ (KOM(2011) 200, bude rozšířena,
aby zahrnovala rovněž východní sousedství. [6] Viz
KOM(2006) 726 ze dne 4.12.2006, „Posílení evropské politiky sousedství“. [7] TAIEX je nástroj pro technickou pomoc a výměnu informací
řízený útvary Komise. Podporuje partnerské země v oblasti sbližování
s právními předpisy a jejich provádění a vymáhání. Řídí se do
značné míry poptávkou a usnadňuje poskytnutí náležitých a
konkrétně zaměřených odborných znalostí v krátké
lhůtě;
http://ec.europa.eu/enlargement/taiex/what-is-taiex/index_en.htm. [8] Ve svém
sdělení o iniciativě strategie Evropa 2020 nazvaném „Evropa
účinněji využívající zdroje“, KOM(2011) 21, Komise zdůraznila
potřebu úzce spolupracovat s klíčovými partnery, včetně
sousedních zemí. [9] KOM(2006)
724, 4.12.2006. [10] KOM(2011)
248 v konečném znění, 4.5.2011. [11] Komise
bude budování kapacit financovat z evropského nástroje sousedství a
partnerství. [12] V souladu
se sdělením „Dialog se zeměmi jižního Středomoří o migraci,
mobilitě a bezpečnosti“ – KOM(2011) 292/3. [13] Jedná
se o tyto iniciativy: Integrovaná správa hranic; Malé a střední
podniky; Regionální trhy s elektřinou, energetická účinnost a
obnovitelné zdroje energie; Předcházení přírodním katastrofám a katastrofám
způsobeným člověkem a připravenost a reakce na ně;
Správa záležitostí týkajících se životního prostředí. [14] Akční plán provádění Stockholmského programu –
KOM 2010/171):
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0171:FIN:CS:PDF. [15] KOM(2011)
200. [16] Rozšířený
status byl na základě řádného provádění akčního plánu EPS
udělen v roce 2008 Maroku a v roce 2010 Jordánsku. Mohl by být v rámci EPS
udělen i jiným zemím jižního Středomoří, které dosáhnou pokroku
v reformách. Podle dané země může tento status znamenat posílení
politické a bezpečnostní spolupráce, obchodní koncese a větší
integraci na vnitřním trhu EU a další finanční podporu pro reformy.
Je založen na novém a komplexnějším akčním plánu. [17] KOM(2011)
292/3. [18] Návrhy
Komise budou předloženy později v tomto roce. [19] ABM:
řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB:
sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting). [20] Uvedené v
čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení. [21] KOM(2011)
200, 8.3.2011. [22] Přesná
částka, kterou bude třeba z nástroje stability uvolnit, bude záviset
na vytipovaných vhodných projektech. Bude-li jejich objem nižší než 40
milionů, bude zůstatek převeden na nástroj ENPI. [23] Budou-li
Rada a Parlament souhlasit i s tím, aby se v rámci střednědobého
přezkumu mandátu EIB pro poskytování úvěrů třetím zemím
navýšil strop finančních prostředků na Východní partnerství,
bude dána do rezervy částka potřebná na dotaci Záručního fondu
pro vnější vztahy. Je třeba poznamenat, že v souladu
s nařízením o Záručním fondu pro vnější vztahy
(nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009) budou potřebné dotace
převáděny v průběhu několika let počínaje rokem
2013. [24] Přesná
výše částky, kterou bude třeba z nástroje uvolnit, bude záviset na
potřebách zemí způsobilých pro získání makrofinanční pomoci, jež
budou za pomoci MMF zjištěny v kontextu programů hospodářské
stabilizace a reforem. Bude-li objem programů makrofinanční
pomoci nižší než 100 milionů, bude zůstatek převeden na nástroj
ENPI. [25] Viz hlavní
závěry „Evaluation of the MEDA II Regulation and its implementation“
(„Hodnocení nařízení o programu MEDA II a jeho provádění“)
(červen 2009). [26] Příklady
jsou uvedeny v závěrech hodnocení rozpočtové podpory v Tunisku
(listopad 2010). [27] Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [28] Uvedené v
článku 185 finančního nařízení. [29] Monitorovací
systém zaměřený na výsledky (ROM) umožňuje rychle vyhodnotit
výkonnost daného projektu či programu a jeho širší důsledky a
zprostředkovává Komisi nezávislý názor na jednotlivé projekty. Díky
jednomu konzistentnímu přístupu tak má Komise k dispozici srovnatelné
údaje ke všem regionům, v nichž vnější pomoc poskytuje. [30] Delegace
zmocní Komisi (OLAF), aby prováděla kontroly a inspekce na místě v
souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2185/96 ze dne 11.
listopadu 1996. [31] RP =
rozlišené prostředky, NRP = nerozlišené prostředky. [32] ESVO:
Evropské sdružení volného obchodu. [33] Kandidátské
země a případně potenciální kandidátské země západního
Balkánu. [34] Rokem N se
rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět. [35] Technická
a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum. [36] SZ =
smluvní zaměstnanec; ZA = zaměstnanec agentury; MOD = mladý odborník
při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
odborník. [37] Dílčí
strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
linie „BA“). [38] V
podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond (ERF). [39] Tento
přesun musí být iniciován návrhem vysoké představitelky a v souladu
se specifickými pravidly řízení rozpočtu pro SZBP. [40] Viz
body 19 a 24 interinstitucionální dohody. [41] Pokud
jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést
čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25 %
nákladů na výběr.