EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32009A0319(02)
Council opinion of 10 March 2009 on the updated stability programme of Greece, 2008-2011
Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2008–2011
Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2008–2011
Úř. věst. C 64, 19.3.2009, p. 7–12
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
19.3.2009 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 64/7 |
STANOVISKO RADY
ze dne 10. března 2009
k aktualizovanému programu stability Řecka na období 2008–2011
(2009/C 64/02)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 (pro PS) uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
(1) |
Dne 10. března 2009 Rada posoudila aktualizovaný program stability Řecka na období 2008–2011 (2). |
(2) |
Řecko za posledních deset let zažívá silný hospodářský růst představující 4 % ročně. Současně se výrazně zvětšila domácí i vnější makroekonomická nerovnováha, což vedlo k rychlému nárůstu zahraničního dluhu, přičemž veřejný dluh zůstal na vysoké úrovni. V souvislosti s dopadem současné světové hospodářské a finanční krize na řeckou ekonomiku vytváří přecenění rizik, jež je s tím spojeno, na zadluženost další tlak. Podle průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009 růst HDP v roce 2008 zpomalil na 2,9 % v reálném vyjádření a očekává se, že v roce 2009 zpomalí výrazně, ale zůstane kladný. Jelikož schodek veřejných financí se od roku 2007 nadále pohybuje nad hranicí 3 % HDP (3) a poměr veřejného dluhu k HDP je v Řecku jedním z nejvyšších v EU, nemá Řecko prostor pro fiskální stimul, aby ještě více neohrožovalo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí a konkurenceschopnost země. V důsledku toho se nepočítá s žádným balíčkem podpůrných fiskálních opatření. Řecké orgány navrhly v zákonu o rozpočtu na rok 2009 některá opatření, jež mají zajistit sociální soudržnost, včetně výhod pro domácnosti s nízkými příjmy. Řecko čelí problému, jak docílit podstatné fiskální konsolidace za současného zlepšení kvality veřejných financí a napravení faktorů, které výraznou domácí a vnější nerovnováhu hospodářství způsobují. |
(3) |
Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že růst reálného HDP klesne ze 3 % v roce 2008 na 1,1 % v roce 2009 a znovu se zvýší v průměru na 1
|
(4) |
Schodek veřejných financí za rok 2008 je v aktualizaci odhadován na 3,7 % HDP (včetně 0,4 % HDP na jednorázová opatření snižující schodek), což je o
|
(5) |
Podle aktualizace je cílový schodek pro rok 2009 stanoven na 3,7 % HDP (včetně 0,5 % HDP na jednorázová opatření snižující schodek), což je v souladu s průběžnou prognózou útvarů Komise. Ve srovnání s rozpočtovým cílem stanoveným v zákoně o rozpočtu na rok 2009, který schválil parlament dne 21. prosince 2008, to představuje úpravu o 1
|
(6) |
Rozpočtová strategie nastíněná v programu je zaměřená na snížení strukturálního schodku z 4,5 % HDP v roce 2008 na 4,3 % v roce 2009 a na 2,2 % do roku 2011, přičemž se nepředpokládá, že v programovém horizontu bude dosaženo střednědobého cíle, jímž je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření (tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření). Po dosažení cíle 3,7 % HDP v roce 2009 klesne celkový schodek během programového období na 3,2 % HDP v roce 2010 a na 2,6 % do roku 2011. Obdobně dosáhne primární saldo do roku 2011 přebytku 1,7 % HDP v porovnání s 0,8 % v roce 2009. Ve strukturálním vyjádření by to znamenalo zlepšení v průměru o
|
(7) |
Výsledky rozpočtového hospodaření jsou vystaveny značným rizikům zpomalení růstu. Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, je ovšem založen na příznivých předpokladech růstu. Rizika v roce 2009 jsou zároveň spojena s možným nedodržením revidovaného rozpočtového cíle na rok 2009, zejména vezmeme-li v úvahu historii opakovaného překračování plánovaných výdajů a poklesu příjmů. Počínaje rokem 2010 rizika pramení z nedostatku informací o opatřeních na podporu plánované konsolidace, především na straně výdajů. Navíc škrty plánované v některých kategoriích výdajů se zdají evidentně příliš náročné. Zdá se, že rizika spojená s předpokládaným vývojem poměru dluhu k HDP se rovněž zvyšují, neboť pramení z rizik spojených s projekcemi schodku. Tato rizika mohou zesílit i kvůli nejistotě ohledně vnitřní dynamiky dluhu, o jejíchž složkách program nepodává stejně jako v minulosti žádné informace. Kromě toho případné finanční transakce zvyšující dluh v rámci balíčku opatření na podporu finančního sektoru mohou tlak na poměr dluhu k HDP dále zvýšit. Program nezahrnuje možný dopad tohoto balíčku finančních opatření na vývoj dluhu. |
(8) |
Dlouhodobé projekce výdajů na důchody podle společně dohodnuté metodiky se teprve připravují; dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet se bude pravděpodobně pohybovat vysoko nad průměrem EU. Rozpočtová pozice v roce 2008 předpokládaná v programu, která je horší než výchozí pozice z předchozí aktualizace, dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet ještě zhorší. Stávající míra hrubého zadlužení navíc značně překračuje referenční hodnotu stanovenou Smlouvou. Její snížení si vyžaduje dlouhodobě vysoké primární přebytky. Ke snížení vysokých rizik ohrožujících dlouhodobou udržitelnost veřejných financí by přispělo zachování vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a další kroky reformy důchodového systému zaměřené na omezení pravděpodobně výrazného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva. Výše uvedená rizika plynoucí z režimů stabilizace finančního sektoru, které Řecko zavedlo, by mohla mít neblahý dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, především kvůli jejich dopadu na veřejný dluh, ačkoliv některé náklady na vládní podporu by mohly být v budoucnu získány zpět. |
(9) |
Střednědobý rozpočtový rámec je stále slabý, jelikož se vyznačuje špatnými dosavadními výsledky. Fiskální vývoj v Řecku svědčí o nedostatečné kontrole veřejných výdajů a u projekcí příjmů se ukázalo, že byly zpravidla optimistické. I přes určitý pokrok zaznamenaný v posledních letech mají navíc na včasnou a účinnou kontrolu příjmů a výdajů neblahý dopad strukturální a dlouhodobé problémy spojené se záznamy účtů řeckých vládních institucí. Program počítá s tím, že bude dále pokračovat probíhající rozpočtová reforma a že bude učiněn další pokrok v provádění programového rozpočtování s cílem zlepšit monitorování a správu veřejných výdajů, zvýšit transparentnost a zavést do rozpočtového procesu perspektivu mnohaletého plánování. Úplné provedení reformy rozpočtového procesu je však plánováno až na rok 2012. |
(10) |
V reakci na finanční krizi řecká vláda přijala několik opatření pro zajištění stability finančního sektoru, včetně opatření pro pojištění vkladů až do výše 100 000 EUR. Balíček opatření sestává z rekapitalizačního režimu, který uvolňuje nový kapitál úvěrovým institucím výměnou za preferenční akcie, garančního režimu, který se vztahuje na nové úvěry se splatností od tří měsíců do tří let, a režimu cenných papírů, který poskytuje státní dluhopisy způsobilým úvěrovým institucím a zlepšuje jejich přístup k likviditě, zejména prostřednictvím ECB. Celková hodnota balíčku činí 28 mld. EUR (kolem 10 % HDP). |
(11) |
Podle programu je fiskální politika zaměřená na obnovu důvěry investorů a řešení makroekonomické nerovnováhy. Vzhledem k nedostatečným možnostem v rozpočtové oblasti a s ohledem na značnou ekonomickou nerovnováhu řecká vláda nepřijala v reakci na zpomalení ekonomiky žádný balíček opatření zaměřených na krátkodobé oživení, což by bylo v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Program počítá s několika strukturálními opatřeními, včetně odvětvových opatření v oblasti cestovního ruchu, bez přímých dopadů na rozpočet, např. s opatřeními zaměřenými na udržení zaměstnanosti, podporu podnikatelských investic včetně partnerství soukromého a veřejného sektoru, podporu poskytování úvěrů malým a středním podnikům a lepší čerpání z fondů EU. Aktualizace obsahuje i řadu jiných opatření v rámci strukturálních reforem, které jsou součástí dlouhodobé strategie zlepšování kvality a udržitelnosti veřejných financí, jako je reforma správy a kontroly veřejných výdajů a provádění nedávno přijaté důchodové reformy. Tato opatření jsou spojena s programem střednědobých reforem a doporučeními pro jednotlivé země, jež navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. |
(12) |
Řecko přijalo program konsolidace s cílem omezit rozsah zhoršování fiskální situace v roce 2009 a snížit schodek veřejných financí pod hranici 3 % HDP do roku 2011. Na základě změny (přepočteného) strukturálního salda je celková orientace fiskální politiky v roce 2009 víceméně neutrální a v roce 2010 restriktivní. Konkrétněji program stanoví cíl, který spočívá ve strukturálním přizpůsobení ve výši 1
|
(13) |
Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (5). |
Celkově lze shrnout, že program počítá se snížením rozpočtového schodku ve střednědobém horizontu, ale neřeší včas a účinně strukturální nerovnováhu řeckého hospodářství a není schopen zvrátit rostoucí trend veřejného dluhu. Ačkoliv konsolidační strategie po roce 2009 vychází z trvalé zdrženlivosti na straně výdajů a zvyšování daňových příjmů, program nespecifikuje konkrétní opatření, která by plně podpořila plánované rozpočtové úpravy v letech 2010 a 2011. Navíc vzhledem k výraznému zhoršování globálního ekonomického prostředí je rozpočtová strategie též vystavena značným rizikům zpomalení růstu, přičemž předpoklady růstu, z nichž vychází makroekonomický scénář programu, jsou optimistické.
Konsolidace se do jisté míry opírá o výsledky boje proti daňovým únikům, který reformy daňové správy podporují jen částečně, přičemž plánovaná krácení položek výdajů jsou částečně oslabena plány na zvýšení mezd a sociálních transferů. Zásadní význam pro dosažení zdravých a udržitelných veřejných financí v Řecku má posílení fiskální konsolidace založené na trvalých opatřeních, jež jsou zaměřena na kontrolu primárních běžných výdajů včetně mezd ve veřejném sektoru. Kromě toho je úprava plánovaná v programu jen částečně podpořena strukturálními politikami v oblasti zlepšování kvality veřejných financí. Strukturální povaha faktorů, které vedou ke ztrátě konkurenceschopnosti a sílící vnější nerovnováze, si žádá naléhavé provedení odvážných strukturálních reforem. Z dlouhodobého hlediska bude mít na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí negativní vliv také míra zadlužení, jež je stále mezi nejvyššími v EU, spolu s předpokládaným nárůstem výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva.
S ohledem na výše uvedené hodnocení se Řecko vyzývá, aby:
i) |
již v roce 2009 výrazně posílilo fiskální konsolidaci na základě jasně vymezených opatření na omezení běžných výdajů, včetně střízlivé politiky mezd ve veřejném sektoru, a přispělo tak k nezbytnému snížení poměru dluhu k HDP; |
ii) |
zajistilo, že v souvislosti s nutným přizpůsobením hospodářství se opatření fiskální konsolidace rovněž zaměří na zvýšení kvality veřejných financí v rámci komplexního programu reforem s cílem nahradit ztráty konkurenceschopnosti a vyřešit současnou vnější nerovnováhu; |
iii) |
rychle provedlo politiky zaměřené na reformu daňové správy a dále posílilo fungování rozpočtového procesu zlepšením jeho transparentnosti a jasným stanovením rozpočtové strategie s dlouhodobějšími výhledy a aby zavedlo mechanismy monitorování, kontroly a zlepšování účinnosti primárních běžných výdajů; |
iv) |
vzhledem k rostoucí výši dluhu a předpokládanému zvýšení výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí tím, že bude pokračovat ve stávající reformě zdravotnictví a důchodového systému. |
Řecko se rovněž naléhavě vybízí, aby zlepšilo řízení statistiky a kvalitu svých statistických údajů, a vyzývá se, aby lépe plnilo požadavky spojené s poskytováním údajů stanovené v kodexu chování.
Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí
|
|
2007 |
2008 |
2009 |
2010 |
2011 |
Reálný HDP (změna v %) |
PS led. 2009 |
4,0 |
3,0 |
1,1 |
1,6 |
2,3 |
KOM led. 2009 |
4,0 |
2,9 |
0,2 |
0,7 |
neuv. |
|
PS pros. 2007 |
4,1 |
4,0 |
4,0 |
4,0 |
neuv. |
|
Inflace HISC (%) |
PS led. 2009 |
3,0 |
4,3 |
2,6 |
2,5 |
2,4 |
KOM led. 2009 |
3,0 |
4,3 |
2,5 |
2,7 |
neuv. |
|
KOM pros. 2007 |
2,9 |
2,8 |
2,7 |
2,6 |
neuv. |
|
Mezera výstupu (6) (% potenciálního HDP) |
PS led. 2009 |
2,2 |
1,9 |
0,3 |
– 0,8 |
– 1,0 |
KOM led. 2009 (7) |
3,0 |
2,8 |
0,5 |
– 1,2 |
neuv. |
|
PS pros.2007 |
1,3 |
1,2 |
1,2 |
neuv. |
neuv. |
|
Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa (% HDP) |
PS led. 2009 |
– 12,1 |
– 12,8 |
– 11,4 |
– 10,8 |
– 10,0 |
KOM led. 2009 |
– 12,1 |
– 11,7 |
– 11,2 |
– 11,6 |
neuv. |
|
PS pros. 2007 |
– 12,8 |
– 12,7 |
– 12,5 |
– 12,2 |
neuv. |
|
Veřejné příjmy (% HDP) |
PS led. 2009 |
39,9 |
40,0 |
41,0 |
41,1 |
41,2 |
KOM led. 2009 |
40,0 |
39,9 |
40,8 |
40,0 |
neuv. |
|
PS pros. 2007 |
39,9 |
41,1 |
41,7 |
42,3 |
neuv. |
|
Veřejné výdaje (% HDP) |
PS led. 2009 |
43,4 |
43,7 |
44,7 |
44,3 |
43,8 |
KOM led. 2009 |
43,4 |
43,4 |
44,5 |
44,2 |
neuv. |
|
PS pros. 2007 |
42,6 |
42,7 |
42,5 |
42,3 |
neuv. |
|
Saldo veřejných financí (% HDP) |
PS led. 2009 |
– 3,5 |
– 3,7 |
– 3,7 |
– 3,2 |
– 2,6 |
KOM led. 2009 |
– 3,5 |
– 3,4 |
– 3,7 |
– 4,2 |
neuv. |
|
PS pros. 2007 |
– 2,7 |
– 1,6 |
– 0,8 |
0,0 |
neuv. |
|
Primární saldo (% HDP) |
PS led. 2009 |
0,6 |
0,3 |
0,8 |
1,2 |
1,7 |
KOM led. 2009 |
0,6 |
0,6 |
0,6 |
0,0 |
neuv. |
|
PS pros. 2007 |
1,2 |
2,4 |
3,1 |
3,8 |
neuv. |
|
Cyklicky očištěné saldo (6) (% HDP) |
PS led. 2009 |
– 4,4 |
– 4,5 |
– 3,8 |
– 2,8 |
– 2,2 |
KOM led. 2009 |
– 4,8 |
– 4,7 |
– 3,9 |
– 3,7 |
neuv. |
|
PS pros. 2007 |
– 3,4 |
– 2,4 |
– 2,3 |
neuv. |
neuv. |
|
Strukturální saldo (8) (% HDP) |
PS led. 2009 |
– 4,4 |
– 4,5 |
– 4,3 |
– 2,8 |
– 2,2 |
KOM led. 2009 |
– 4,6 |
– 5,0 |
– 4,7 |
– 3,7 |
neuv. |
|
PS pros. 2007 |
– 3,1 |
– 2,4 |
– 2,3 |
neuv. |
neuv. |
|
Hrubý veřejný dluh (% HDP) |
PS led. 2009 |
94,8 |
94,6 |
96,3 |
96,1 |
94,7 |
KOM led. 2009 |
94,8 |
94,0 |
96,2 |
98,4 |
neuv. |
|
PS pros. 2007 |
93,4 |
91,0 |
87,3 |
82,9 |
neuv. |
|
Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |
(1) Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:
http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
(2) Dne 6. února 2009 řecké orgány předložily dodatek k programu, v němž objasnily změny v rozpočtových opatřeních na zvýšení daní a v plánované reformě rozpočtového procesu. Dodatek nepozměňuje fiskální strategii nastíněnou v programu stability, a beze změny zůstávají i makroekonomický scénář a rozpočtové projekce.
(3) Podle údajů, které řecké orgány oznámily v říjnu 2008 a které potvrdil Eurostat, dosáhl schodek veřejných financí v roce 2007 hodnoty 3,5 % HDP, takže překročil referenční hodnotu 3 % HDP. V souvislosti s oznámeným porušením referenční hodnoty stanovené Smlouvou Komise vypracovala dne 18. února 2009 zprávu podle čl. 104 odst. 3 Smlouvy.
(4) Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z ledna 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.
(5) Chybí zejména celkové veřejné výdaje podle funkce a informace o vývoji dluhu a o složkách vnitřní dynamiky dluhu (rozdíl mezi hotovostním a akruálním principem, čistá akumulace finančních aktiv, přecenění a další faktory), likvidní finanční aktiva a čistý finanční dluh.
(6) Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.
(7) Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2008–2011 ve výši 3,2 %, 2,7 %, 2,8 % a 2,5 %.
(8) Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují podle posledního programu 0,4 % HDP za rok 2008 a 0,5 % za rok 2009 (všechna snižují schodek) a podle lednové průběžné prognózy útvarů Komise dosahují 0,4 % HDP za rok 2008 a 0,8 % za rok 2009 (všechna snižují schodek).
Zdroj:
Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.