ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
Брюксел, 8.6.2018
COM(2018) 442 final
2018/0232(COD)
Предложение за
РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
за създаване на програма „Митници“ за сътрудничество в областта на митниците
{SEC(2018) 295 final}
{SWD(2018) 321 final}
{SWD(2018) 322 final}
ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ
1.КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО
На 2 май 2018 г. Комисията прие пакет от мерки за следващата многогодишна финансова рамка за периода 2021 – 2027 г. Комисията предложи нов, съвременен дългосрочен бюджет, който е строго насочен към постигането на политическите приоритети на Съюза с 27 държави. Предложеният бюджет съчетава нови инструменти с осъвременени програми за ефикасно реализиране на приоритетите на Съюза. Надграждайки върху тези основи, Комисията предлага нова програма „Митници“ по бюджетна функция „Единен пазар, иновации и цифрова икономика“. С тази програма ще бъдат подпомогнати работата на митническите органи и сътрудничеството между тях, както е описано в съобщението, придружаващо предложението за многогодишната финансова рамка.
В настоящото предложение се предвижда начална дата на прилагане 1 януари 2021 г., като същото се представя с оглед на Съюз с 27 държави членки в съответствие с уведомлението от страна на Обединеното кралство за намерението на държавата да се оттегли от Европейския съюз и от Евратом на основание член 50 от Договора за Европейския съюз, получено от Европейския съвет на 29 март 2017 г.
•Основания и цели на предложението
Вече 50 години митническият съюз е значим пример за успешното обединение в рамките на ЕС. Това е една от малкото области на изключителна компетентност на ЕС, без които премахването на вътрешните граници не би било възможно. ЕС е най-големият търговски блок в света и има дял от 15 % от световната търговия. Общият брой на митническите декларации постоянно расте през последните пет години, достигайки 313 милиона през 2016 г., или 10 декларации в секунда, като 98 % от тях се подават по електронен път.
Митниците спомагат за опазването на финансовите интереси на Съюза и държавите членки. Освен това в ролята си на пазители на външните граници на ЕС по отношение на стоковите потоци митниците защитават обществеността от терористични, здравни, екологични и други заплахи. Митниците прилагат над 60 законодателни акта извън митническата област, които се отнасят до двойната употреба на стоки, огнестрелните оръжия, прекурсорите на наркотици, движението на парични средства, правата върху интелектуалната собственост, здравето на населението, безопасността на стоките и защитата на потребителите, опазването на дивата природа и околната среда (неизчерпателен списък). Митническите органи играят и решаваща роля за обезпечаването на почтеността по веригата на доставките и за предотвратяването на свободното придвижване на финансови средства от страна на терористични организации. Бъдещата система за контрол на вноса 2 (СКВ 2), предназначена за управление на митническия риск, ще допринесе решително за сигурността на Съюза, гражданите и предприятията в него. Освен това новите предизвикателства, които възникват вследствие на бързо променящите се технологии (цифровизация, свързаност, интернет на нещата, блокова верига) и модели на стопанска дейност (електронна търговия, оптимизиране на веригата на доставките), по-малкото публични финансови средства, по-големите обеми на световната търговия и заплахите за сигурността постоянно увеличават натиска за подобряване на показателите на митническия съюз и разширяване на обхвата на задачите, които трябва да изпълняват митническите администрации.
От 2016 г. Митническият кодекс на Съюза (МКС) представлява новата правна уредба в областта на митниците. Главните цели на МКС са да се сложи край на процедурите с използване на хартиени носители и да се осъществи цифровизация на взаимодействията между търговците и митниците, както и да се извършва засилено управление на риска за по-навременно предаване на информацията за товарите. С МКС започна проект за масова цифровизация, като до 2020 г. трябва да бъдат почти изцяло внедрени 17 различни електронни системи. Някои системи ще бъдат постепенно внедрявани до 2025 г. Тези електронни системи засягат всички митнически процедури и затова ще бъдат основен елемент от функционирането на митническия съюз. Когато започне да се изпълнява изцяло, МКС ще доведе до повишаване на конкурентоспособността на европейските предприятия и до възстановяване на важното равновесие между митническия контрол и улесняването на законните потоци от стоки, които преминават транзитно или се придвижват във и извън Съюза.
Наближаващото оттегляне на Обединеното кралство от ЕС означава отстраняване на Обединеното кралство като държава членка от всички съществуващи митнически електронни системи, финансирани по програма „Митници 2020“. Тези последици и разходи обаче не могат да бъдат определени точно и поради това не са обхванати от настоящия документ, тъй като все още са до голяма степен неизвестни на този етап от преговорите между ЕС и Обединеното кралство.
Отразяването на всички тези аспекти може да се постигне единствено чрез активно оперативно сътрудничество между митническите администрации на държавите членки, между тях и други органи, както и с търговците и други трети страни. По предложената програма, която ще замени програма „Митници 2020“, ще се оказва подкрепа за сътрудничеството в областта на митниците.
Митническото сътрудничество и изграждането на капацитет ще бъдат групирани въз основа на дейности във връзка със създаването на работни връзки между служителите и изграждането на компетентностите им, от една страна, и дейности по изграждане на информационнотехнологичния (ИТ) капацитет, от друга страна. Чрез първата група дейности ще се рационализира обменът на добри практики и оперативни знания между държавите членки и другите държави, участващи в Програмата, като особено ще се наблегне върху структурираната съвместна работа въз основа на проекти, която дава възможност за дълбоки и цялостни форми на сътрудничество между участващите държави. По този начин ще бъде прокаран пътят за по-нататъшното развитие на митническия съюз. Чрез втората група дейности се дава възможност по Програмата да се финансира пълен набор от ИТ инфраструктура и системи, в т.ч. цифровизацията на взаимодействията между търговците и митниците, както и подсилено управление на риска, което ще позволи на митническите администрации в Съюза да станат изцяло „електронни“ администрации.
•Съгласуваност с действащите разпоредби в тази област на политиката
Настоящото предложение е съгласувано с МКС и другите законодателни актове, които митническите органи трябва да прилагат.
Настоящото предложение е съгласувано и с действащата програма „Митници 2020“, чиято цел е да се подпомогне функционирането и осъвременяването на митническия съюз, за да се укрепи вътрешният пазар посредством сътрудничество между участващите държави, техните митнически органи и техните служители. По подобен начин с настоящото предложение ще се осигурят оперативната, организационната, методическата и бюджетната уредба за извършване на дейностите и постигане на целите на митническата политика на ЕС.
В този смисъл предложението е продължение на сегашната програма. То обаче ще доведе до по-висока интензивност на сътрудничеството и по-голям брой електронни системи, както и до възможността за внедряване на нововъведения на определено равнище.
•Съгласуваност с другите политики на Съюза
Предложението е съгласувано с другите политики на Съюза, и по-конкретно с другите предложени дейности, програми и фондове на ЕС, които имат сходни цели в близки области на компетентност.
Програмата е тясно свързана с новия инструмент за оборудването за митнически контрол (един от двата компонента на новия Фонд за интегрирано управление на границите), с който ще се подпомага покупката, поддръжката и надстройката на допустимото оборудване. За разлика от споменатия инструмент, програма „Митници“ ще бъде използвана за подкрепа на всички имащи отношение дейности, като дейностите по сътрудничество за оценяване на потребностите от оборудване,по обучение във връзка с купеното оборудване и т.н.
Освен това, тъй като програма „Митници“ има за цел оказването на подкрепа за митническите органи при защитата на финансовите интереси на ЕС и др., тя е свързана с дейностите, извършвани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) за противодействие на измамите за защита на финансовите интереси на Съюза съгласно член 325 от ДФЕС и Програмата на ЕС за борба с измамите. Ще има полезно взаимодействие между програмата за борба с измамите, чиято конкретна цел е защитата на финансовите интереси на Съюза, и програма „Митници“, по която се подкрепя правилното функциониране на митническия съюз и по този начин се допринася за защитата на тези финансови интереси. Следователно всяка от двете програми ще бъде съсредоточена върху различни теми, но ще има възможност за допълняемост между тях. Полезни взаимодействия ще бъдат възможни и с дейностите на Европейската прокуратура и програма „Правосъдие“ на фонд „Правосъдие, права и ценности“ във връзка с обученията за прилагане на митническото право на ЕС.
Програма „Митници“ е предназначена и за осигуряване на безопасността на стоките и защитата на европейските потребители, както и за осигуряване на еднакви условия на конкуренция за промишлеността в ЕС. Ето защо тя е обвързана с инициативите по Програмата за единния пазар, чието предназначение е да се усили надзорът на пазара и да се направи така, щото на пазара на ЕС да влизат само отговарящи на изискванията и безопасни стоки.
За преодоляването на предизвикателствата във връзка със сигурността и за противодействие на престъпността би могло да се проучат полезните взаимодействия с фонд „Вътрешна сигурност“. Икономии от мащаба биха могли да възникнат особено във връзка с многостранното сътрудничество между ведомствата, оборудването за митнически контрол и другите дейности по изграждане на капацитет.
Също така на оперативно ниво съществуват значителни полезни взаимодействия с програма „Фискалис“, по която се подкрепя сътрудничеството в областта на данъчното облагане. В областта на електронните системи има взаимно обогатяване и съвместно финансиране на общите компоненти, като инфраструктурата на центъра за електронно обработване на данни и общата комуникационна мрежа (CCN). Въведени са еднакви подходи към управлението на ИТ и общи механизми за хоризонтално подпомагане. Използват се един и същи вид съвместни дейности и сходен подход за изграждането на способностите на служителите и обучението им. Управлението на Програмата от гледна точка на предлагането, управлението, управлението на дейностите, актовете за изпълнение и наблюдението върху изпълнението е напълно рационализирано. Освен това има нововъзникваща и нарастваща потребност от съвместни дейности между данъчните и митническите администрации, особено в областта на електронната търговия.
В Решение № 70/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 януари 2008 г. относно безкнижна среда в митниците и търговията се предвижда Многогодишен стратегически план (МГСП) за митниците за съгласуване на разработването и експлоатацията на митническите електронни системи, финансирани главно по Програмата. За да се осигури последователност и съгласуваност между Програмата и МГСП, относимите разпоредби на Решението ще бъдат включени в Програмата. Затова с новия регламент ще бъде отменено действащото сега Решение за електронните митници и той ще стане основа за Многогодишния стратегически план за митническите електронни системи (МГСП-М)
Най-после, има още възможни полезни взаимодействия в областта на ИТ, от които може да се извлече полза, с различни инициативи на Съюза, като програма „Цифрова Европа“, всички програми, при които се използват (важни) електронни системи, повторното използване на градивните елементи на Механизма за свързване на Европа, Европейската рамка за оперативна съвместимост, текущо актуализирания план за стандартизация на ИКТ, Плана за действие в областта на финансовите технологии, „Хоризонт Европа“, работата на Обсерваторията и форума на ЕС за блоковата верига и други инициативи във връзка с измамите и рисковете по отношение на киберсигурността.
2.ПРАВНО ОСНОВАНИЕ, СУБСИДИАРНОСТ И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ
•Правно основание
За настоящото предложение е необходимо съчетаване на няколко правни основания, тъй като то има няколко отделни, но взаимосвързани предназначения:
–член 33 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), в който се предвижда Съюзът да предприема действия във връзка с митническото сътрудничество и митническия съюз в ЕС;
–член 114 от ДФЕС, в който се предвижда Съюзът да предприема действия във връзка с вътрешния пазар; както и
–член 207 от ДФЕС, в който се предвижда Съюзът да предприема действия във връзка с общата търговска политика.
Член 33 от ДФЕС е предвиден като основание за продължаването на митническото сътрудничество по сегашната програма. Освен това, за да се предвиди и обхване цялата обширна гама от задачи, които митническите органи трябва да изпълняват по границите в най-различни области като допълнение към митническото сътрудничество, предложението се съставя и на основание на членове 114 и 207 от ДФЕС.
Действие от страна на ЕС е необходимо и поради задълженията, произтичащи от международните споразумения, по-конкретно в рамките на Световната търговска организация.
•Субсидиарност (при неизключителна компетентност)
Действие на равнището на Съюза, а не на национално равнище, е необходимо по следните причини:
–Митническият съюз е от изключителната компетентност на Съюза. Прехвърляйки правомощията си на Съюза, държавите членки са се съгласили, че действията в митническата област ще бъдат предприемани по-успешно на равнището на Съюза. При все това правната уредба на Съюза сама по себе си не обезпечава в достатъчна степен правилното функциониране на митническия съюз. Тя трябва да се допълва от помощни мерки, предвидени в програмата „Митници“, за да се гарантира, че митническото законодателство на Съюза се прилага по последователен и хармонизиран начин.
–Много от дейностите в митническата област са от презгранично естество, като включват и засягат всички държави членки, поради което не могат да бъдат осъществявани по ефективен и ефикасен начин от отделните държави членки. Действия на Съюза са необходими, за да се подкрепи европейското измерение на митническата дейност, да се избегне изкривяване на вътрешния пазар и да се подпомогне ефективната защита на външните граници на Съюза.
–В това отношение действията на Съюза са обосновани от целта да се обезпечи правилното функциониране и по-нататъшното развитие на митническия съюз и неговата обща нормативна уредба, тъй като бе доказано, че това е най-ефикасният и ефективен отговор по отношение на недостатъците и предизвикателствата при изграждането на митническия съюз и осъществяването на митническото сътрудничество.
•Пропорционалност
Действието на равнището на ЕС е много по-ефикасно от действията на отделните държави членки.
По-голямата част от средствата по предложения бюджет ще бъдат изразходвани за дейности по изграждане на ИТ капацитета. В основата на митническото сътрудничество стои добре защитена специална съобщителна мрежа. Чрез тази обща мрежа се гарантира, че всяка национална администрация трябва да се свърже само веднъж към тази обща инфраструктура, за да е в състояние да обменя всякакъв вид информация. Без наличието на такава инфраструктура щеше да се налага държавите членки да се свързват 26 пъти към националните системи на всяка от останалите държави членки. Избраният подход се основава на модел на ИТ архитектурата, при който европейските електронни системи представляват съчетание от общи и национални компоненти. Този модел се предпочита пред модел с напълно централизирана ИТ архитектура, тъй като при него част от бюджетната отговорност остава у държавите членки, които ще разработят националните електронни компоненти на национално равнище, отчитайки и националните си предпочитания, изисквания и ограничения. Следователно повишаването на оперативната съвместимост и взаимната свързаност в името на вътрешния пазар се постига по пропорционален начин.
Комисията осъществява функции по съгласуване, изпълнение и управление съгласно предвиденото в Договорите. Съгласуването от страна на Комисията трябва да се осъществява с националните митнически органи, със специализирани представители, на оперативно равнище и на дългосрочна основа с оглед на настоящите и бъдещите предизвикателства пред Съюза в митническата област. Различните форуми и инструменти по Програмата осигуряват подходяща рамка, за да може Комисията да поеме съгласувателната си роля в митническата област.
•Избор на инструмент
Съгласно заключението от оценката на въздействието намесата на ЕС чрез програма за финансиране е целесъобразна. Комисията предлага програма, която да наследи програма „Митници 2020“.
3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО
•Ретроспективни оценки/проверки за пригодност на действащото законодателство
В предложението са отчетени препоръките от окончателната оценка на програма „Митници 2013“, както и предварителните резултати от извършваната понастоящем междинна оценка на програма „Митници 2020“. Констатациите от окончателната оценка на програма „Митници 2013“ бяха като цяло положителни по отношение на приноса на програмата за постигането на политическите цели и сближаването на работата на митническите органи. Основните ползи могат да бъдат обобщени така:
–Повишаване на безопасността и сигурността, в т.ч. пълно внедряване на системата за контрол на вноса и митническата система за управление на риска, както и включване на системите за одобрените икономически оператори и икономическите оператори.
–Улесняване на търговията, осигуряване на възможност митническият съюз да ускори движението, вдигането и оформянето на стоките, в т.ч. стоките в транзит, като същевременно се гарантира, че са безопасни.
–Защита на финансовите интереси на Съюза благодарение на използването на централизирани бази данни и по-висока ефективност на системите за управление на риска.
Постиженията през разглеждания период бяха оценени не просто като продължение на вече наблюдаваните тенденции. Напротив, тези постижения са значими и новаторски (особено по отношение на въвеждането на електронните системи, свързани със сигурността и безопасността), а също така показателни за същественото развитие за постигане на ключовите цели на Програмата.
При оценката бяха установени убедителни доказателства за добавената стойност от ЕС благодарение на Програмата, особено по отношение на ролята ѝ за подпомагане на прилагането на митническото законодателство на ЕС на национално равнище. Финансираните по Програмата електронни системи до голяма степен допълват националните инициативи и са свързани най-вече с прилагането на това законодателство. Това доведе до намаление на административните разходи, които биха се дължали на необходимостта всяка държава членка да разработи сама такива електронни системи. Създаването на работни връзки, насърчавано чрез съвместните дейности по Програмата, също бе определено за особено значимо по редица причини, в т.ч. във връзка с осигуряването на съгласувано прилагане на общото законодателство, разпространението на най-добрите практики и изграждането на доверието, което е нужно на администрациите, за да работят като единна администрация.
Предварителните констатации от извършваната понастоящем междинна оценка на програма „Митници 2020“ могат да бъдат обобщени така:
–Значимост: равнището на интереса, изразен от националните администрации във връзка с активното включване по Програмата, предполага, че дейностите по Програмата отговарят на действителните потребности. Работните посещения бяха счетени от националните органи за най-полезния вид съвместни дейности, а след тях се наредиха семинарите, работилниците, проектните групи и нововъведените експертни екипи.
–Ефективност: митническите органи са съгласни, че съвместните дейности по Програмата са допринесли за подобряване на обмена на информация между администрациите. Модулите за обучение, разработени по програмата, доведоха до по-единен подход към прилагането на митническото законодателство на ЕС сред участващите държави.
–Ефикасност: процедурите за подготовка на програмния цикъл и годишните работни програми бяха като цяло оценени положително. Във връзка с рамката за наблюдение върху изпълнението (РНИ) изпълнението ѝ бе като цяло преценено като успешно. Въпреки че генерираните данни се предоставят от самите заинтересовани лица, изглежда, че те се събират систематично и осигуряват полезна информация. Въпреки това не е ясно до каква степен данните от РНИ се използват за вземане на управленски решения или като система за ранно предупреждение за ръководенето на намесите по Програмата. Необходимо е опростяване на сегашната система за наблюдение, особено по отношение на броя на показателите за въздействието и дължината на формулярите за проследяване на дейностите.
–Последователност: съществуват общи договорености по въпроса за приноса на съвместните дейности към националните инициативи чрез подкрепата за последователното прилагане на правото на ЕС и чрез управление на европейските електронни системи. Отчетено беше също така, че подкрепяните по Програмата инициативи имат допълнителен характер спрямо инициативите на национално равнище.
–Добавена стойност от ЕС: националните митнически администрации като цяло се изказаха положително за степента на постигане на резултати по Програмата, което не би било възможно, ако националните администрации действаха самостоятелно. Голям дял от отговорилите на въпросниците в рамките на оценката също заявяват, че Програмата е спомогнала за изграждане на доверие и за сближаване с митническите администрации на държавите – членки на ЕС, и другите участващи държави (държави кандидатки и потенциални кандидати). При проведените първоначални събеседвания също се посочва, че има повишение на ефикасността вследствие на обединението на ресурси, особено в областта на ИТ (икономии от мащаба и намаление на разходите за развойна дейност). В първоначалните констатации също се посочва, че националните органи изпитват затруднения да уравновесят националните интереси и митническите изисквания на ЕС: в някои случаи несъвпадащите интереси могат да бъдат препятствие пред реализацията на добавената стойност от ЕС, а няколко национални органа заявиха, че са неудовлетворени поради необходимостта да съобразят амбициите си с тези на по-малко напредналите национални митнически администрации.
•Консултации със заинтересованите страни
Комисията поръча външно проучване за обосновка на оценката на въздействието, в което бе включена нарочна консултация за по-широко събиране на мненията на заинтересованите лица. Като се има предвид особеният обхват на Програмата (единствените преки бенефициери са митническите администрации), тези консултации бяха съсредоточени върху митническите администрации чрез обсъждания в проектна група, посещения на държави / проучвания по конкретни случаи и нарочни изследвания. Тези дейности бяха допълнени от събеседвания с представители на стопански сдружения, икономически оператори и академичните среди, както и участници в програма „Митници 2020“ и представители на международни организации (напр. Световната митническа организация).
Проведена бе открита обществена консултация на тема „Фондовете на ЕС в областта на инвестициите, научните изследвания и нововъведенията, МСП и единния пазар“. В рамките на тази консултация бяха събрани мненията на гражданите относно (наред с другото) предизвикателствата пред политиката и необходимостта от намеса на ЕС във връзка с митническия съюз.
•Външни експертни становища
Комисията поръча външно проучване за обосновка на оценката на въздействието чрез осигуряване на количествена и качествена информация. Целите на тази задача бяха: 1) да се определят главните движещи сили в митническата област за периода след 2020 г., проблемите, пред които ще бъдат изправени митническият съюз и митническите администрации на държавите членки, и целите на намесата на равнище ЕС въз основа на определените движещи сили и проблеми; 2) да се определят възможните варианти за действие от страна на ЕС за постигане на целите, да се разгърне една бъдеща намеса на ЕС чрез финансиране и да се оцени очакваното социално-икономическо и екологично въздействие на определените варианти; 3) да се сравнят вариантите въз основа на определените критерии (като ефикасност, ефективност, относимост, последователност) и да се подредят по обоснован начин.
Външното проучване и свързаните с него консултации потвърдиха, че пълни с предизвикателства времена очакват митническите администрации и че е необходима амбициозна програма, съставена върху две главни измерения: от една страна, непрекъснатост и засилване на изграждането на (ИТ) капацитет и способности (на служителите) и на дейностите по сътрудничество с цел еднакво тълкуване и изпълнение на правилата за митническия съюз; от друга страна, засилено оперативно сътрудничество и по-успешно оползотворяване на нововъведенията.
•Оценка на въздействието
На 27 април 2018 г. Комитетът за регулаторен контрол даде положително становище по придружаващата оценка на въздействието заедно с препоръка да усъвършенства доклада по някоя ключови аспекти, например да се предоставят още данни за електронните системи, за да се обоснове увеличението на бюджета, да се доразвие опростяването на реда и условията за наблюдението и да се разработят още показатели като допълнение към показателите, предвидени в нормативната уредба.
Тези два аспекта бяха разгледани в окончателната версия на оценката на въздействието. Бяха внесени разяснения за правния контекст (задължения, произтичащи по-конкретно от МКС) и сложността на европейските електронни системи, за да бъде обяснено значителното увеличение на бюджета. Показателите за информация за изпълнението ще бъдат опростени, тъй като тази част от системата за наблюдение е създала значителна тежест за администрациите и ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“, без това да доведе до големи подобрения в проектирането и управлението на Програмата.
Бяха анализирани четири основни сценария:
–Базов сценарий за ЕС 27: Съюзът ще трябва да преразгледа митническото си законодателство и да отмени съществена част от подобренията за митническите операции, въведени с приемането на новия МКС през 2016 г. Това съответно би могло да засегне международните задължения на ЕС и би застрашило другите цели на политиката на ЕС, по-конкретно във връзка със сигурността.
–Сценарий на критичната маса: друго развитие няма да е възможно след изпълнението им, а сътрудничеството ще трябва да бъде ограничено до подкрепа за изпълнението на МКС. Това по същество ще бъде стъпка назад от гледна точка на ИТ и цялостните митнически операции.
–Сценарий „непрекъснатост и допълнение“: обезпечаване на необходимия минимум за митническия съюз – продължаване на функционирането и осигуряването на резултати, и предприемане на следващата логична стъпка – след приемането на МКС.
–Сценарий на структурната централизация: централизацията – независимо дали с преходен етап или направо пълна структурна централизация – би могла да засили резултатите на митническите администрации в ЕС и да допринесе за постигането на целите на Програмата. това обаче би представлявало промяна на оперативния модел, за която е необходима подготовка, и следователно е до голяма степен нереалистично за следващата МФР.
Избраният след анализ на политическо равнище сценарий е сценарият „непрекъснатост и допълнение“. Сегашните механизми и средства за сътрудничество трябва да бъдат допълнително оптимизирани, ако искаме да извлечем най-много ползи от митническия съюз и вътрешния пазар: в съответствие с международните задължения на ЕС в Световната търговска организация митническите администрации на държавите членки трябва да работят като единна администрация. Това би отговаряло на политическите послания в неотдавнашното Съобщение на Комисията „Развитие на митническия съюз в ЕС и на неговото управление“. Следователно постигането на всичко това във времената на нарасналите очаквания към Съюза да осигури изпълнение на най-важните си цели – сред които е митническият съюз – е жизненоважно от политическа и икономическа гледна точка. Това решение е отразено и в пакета от предложения за МФР след 2020 г., който бе представен на 2 май 2018 г.
Вследствие на една техническа забележка от страна на Комитета за регулаторен контрол бе включен допълнителен показател във връзка със степента на изпълнение на МКС, който дава възможност да се добие яснота и относно разработването на електронните системи по МКС, подкрепяно по Програмата и използващо съществена част от бюджета ѝ.
•Опростяване
Сегашната програма вече е рационализирана чрез наблягане на крайните продукти и резултатите. С нея се прилагат всички опростявания, определени при предишните оценки. Главното определено допълнително опростяване би се състояло в разширена употреба на еднократни суми / единични разходи и възможността да се приемат многогодишни работни програми с цел избягване на ежегодната процедура на комитета, която представлява административна тежест.
•Основни права
Предложението не оказва въздействие върху основните права.
4.ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА
Графикът за преглед на програмите на ЕС за финансиране е свързан с предложението за нова многогодишна финансова рамка, представено на 2 май 2018 г. В съответствие с това предложение в настоящия регламент относно програма „Митници“ се съдържа бюджетна рамка в размер на 950 милиона евро (по текущи цени) за периода 2021 – 2027 г.
Програма „Митници“ ще бъде изпълнявана по метода на прякото управление и въз основа на приоритетите. Съвместно със заинтересованите страни се изготвят работни програми, в които се излагат приоритетите за конкретен период.
Програма „Митници“ ще окаже въздействие върху приходите на Съюза и държавите членки. Въпреки че това въздействие не може да се измери количествено, Програмата ще доведе до улесняване и рационализиране на работата на митническите администрации по събирането на митата, ДДС и акцизите при внос. Благодарение на повишаването на качеството на работата чрез сътрудничество и изграждане на ИТ капацитета и способностите на служителите митническите администрации ще станат по-ефикасни при защитата на финансовите интереси на Съюза и държавите членки.
5.ДРУГИ ЕЛЕМЕНТИ
•Планове за изпълнение и механизми за наблюдение, оценка и докладване
Въздействието на предложената програма „Митници“ ще бъде оценявано посредством междинни и окончателни оценки, както и чрез постоянно наблюдение върху набор от ключови показатели за изпълнението на високо равнище. Тези оценки ще бъдат извършвани в съответствие с параграфи 22 и 23 от Междуинституционалното споразумение от 13 април 2016 г., в което трите институции потвърдиха, че оценките на действащото законодателство и действащите политики следва да бъдат основа за оценките на въздействието на различните варианти за по-нататъшно действие. Чрез тях ще бъде оценено практическото въздействие на инструмента въз основа на показатели и цели и чрез подробен анализ на степента, до която инструментът може да се счита за значим, ефективен и ефикасен, може да създава достатъчно добавена стойност от ЕС и е съгласуван с другите политики на Съюза. Оценките ще включват придобития опит за определянето на пропуските и проблемите и възможностите за допълнително подобряване на дейностите или резултатите от тях и за спомагане за максимизирането на въздействието им. Те ще включват и установяване и количествено измерване на регулаторните разходи, ползи и икономии.
Системата за отчитане за оценките ще осигури ефикасно, ефективно, навременно събиране на данни с подходяща степен на подробност за оценяването на Програмата; тези данни и информация се предават на Комисията по начин, съобразен с другите правни разпоредби; например, при необходимост личните данни се предават без разкриване на самоличността. За тази цел по отношение на получателите на средства от Съюза се налагат пропорционални изисквания за отчитане.
Резултатите и крайните продукти от изпълнението на Програмата ще бъдат редовно оценявани посредством всеобхватна система за наблюдение въз основа на определени показатели, за да се осигури отчетност във връзка с икономическата изгода.
Данните за измерване на изпълнението ще бъдат извличани от различни електронни системи и средства за събиране на данни. Предвижданите понастоящем средства са формуляри за проследяване на дейностите, формуляри за оценяване на събитията и редовни проучвания на мненията на митническите служители.
Програмата играе спомагателна роля, като по нея държавните администрации се подпомагат при споделянето на информация и повишаването на капацитета им, поради което системата за наблюдение е съсредоточена върху проследяването на напредъка на дейностите по Програмата от гледна точка на показателите на равнище крайни продукти. Във всички случаи, когато това е възможно, чрез тази система се следят показателите в областите, свързани с целите на Програмата на високо равнище.
Комисията ще издава ежегодно доклад за напредъка, в който ще се съдържат обобщени сведения за изпълнението на целите на Програмата и за съответните показатели за крайните продукти и резултатите.
•Подробно разяснение на отделните разпоредби на предложението
Глава I – Общи разпоредби
По предложената програма ще бъде оказвана подкрепа за митническия съюз и митническите органи с цел защита на финансовите и икономическите интереси на Съюза и неговите държави членки, защита на Съюза от нелоялна и незаконна търговия и едновременно с това улесняване на законната стопанска дейност, обезпечаване на сигурността и безопасността в Съюза и жителите му и поддържане на подходящ баланс между митническия контрол и улесняването на законната търговия. Тази цел бе променена, за да се даде възможност за по-всеобхватна подкрепа за митническия съюз и митническите органи във връзка с всички страни на мисията им, определена в МКС, и с оглед на възникващите потребности, както е разяснено по-подробно в оценката на въздействието.
По подобие на текущата програма „Митници 2020“ новата програма ще бъде открита за участие за държавите членки, присъединяващите се държави, държавите кандидатки и потенциалните кандидати. В съответствие с общата политика на Съюза държавите от европейската политика за съседство и третите държави съобразно с условията, определени в нарочни споразумения между Съюза и тези държави, ще имат възможността да участват в Програмата при определени условия.
Както и преди, по Програмата може да се предоставя финансиране под всяка от формите, предвидени във Финансовия регламент, по-специално безвъзмездни средства, обществени поръчки и възстановяване на разходи. Ако се прецени, че е подходящо, използването на награди също може да бъде обмислено за конкретни дейности, като в този случай критериите и редът и условията за изпълнението ще бъдат подробно определени в работните програми.
Глава ІІ – Допустимост
Видовете дейности, които се считат за допустими за финансиране по Програмата, са подобни на действията по сегашната програма. Категоризацията им по видове обаче бе опростена и броят на видовете бе намален, за да се осигури повече гъвкавост. В примерния списък в приложение 1 са посочени конкретни дейности, които може да бъдат финансирани по Програмата.
Въз основа на изводите, извлечени с помощта на сегашните експертни екипи по програма „Митници 2020“ в предложението се предвижда да се наблегне особено на структурното сътрудничество въз основа на проекти, предназначено за засилване на оперативното сътрудничество, което дава възможност за дълбоки и цялостни форми на сътрудничество между участващите държави. По този начин ще бъде прокаран пътят за по-нататъшното развитие на митническия съюз.
Новост в сравнение с програма „Митници 2020“ е включването на дейности, допълващи или подпомагащи дейностите по изпълнение на целите на новосъздадения инструмент за оборудването за митнически контрол (ОМК), който е част от Фонда за интегрирано управление на границите. По-конкретно, с инструмента за ОМК следва да се подкрепя само покупката, поддръжката и надстройката на допустимото оборудване, докато по програма „Митници“ ще се подкрепят всички други свързани с това дейности, например дейности по сътрудничество за оценяване на потребностите от оборудване или – при необходимост – обучение във връзка с купеното оборудване.
Като се има предвид голямото значение на глобализацията, по Програмата ще продължи да се предоставя възможността за включване на представители на органите на държавното управление, в т.ч. от трети държави, представители на международни организации, икономически оператори или гражданското общество като външни експерти, когато това е полезно за дейностите по изпълнение на целта на Програмата.
Глава III – Безвъзмездни средства
Изпълнението на Програмата ще се извършва чрез най-често използваните механизми за изразходване на средства от бюджета на Съюза, а именно обществените поръчки и безвъзмездните средства. По отношение на безвъзмездните средства в предложението се предвижда да не се обявява покана за представяне на предложения, когато отговарящите на условията организации са митнически органи.
Както преди, по Програмата следва да се финансират дейности в размер до 100 % предвид на високата добавена стойност от ЕС при тези дейности. Когато за дейностите е необходимо отпускане на безвъзмездни средства, приложимият процент на съфинансиране ще бъде определян в работните програми.
Глава ІV – Особени разпоредби за дейностите по изграждане на ИТ капацитета
Разпоредбите по тази глава са предназначени за осигуряване на усъвършенствана уредба и управление на дейностите по изграждане на ИТ капацитета, извършвани по Програмата. Въз основа на опита от предишните програми „Митници“ и с оглед на нарастващия брой на европейските електронни системи се предлагат някои новости. Включено е усъвършенствано определение за „общите компоненти“ и „националните компоненти“ на европейските електронни системи, което отразява по-добре същността и особеностите им. Посочени са задачите, за които отговаря Комисията, и тези, за които отговарят държавите членки. Най-после, предвижда се Многогодишен стратегически план за митниците (МГСП-М), който ще бъде съставен от Комисията в сътрудничество с държавите членки и който ще позволи по-успешно планиране на бюджетните и човешките ресурси както на национално равнище, така и на равнище ЕС. Въведени са съпътстващи задължения за докладване и отчитане, за да се осигури по-успешно наблюдение върху дейностите по изграждане на ИТ капацитета.
Глава V – Програмиране, наблюдение, оценяване и контрол
Предвид на средно- до дългосрочното естество на преследваните цели и с оглед на опита, натрупан с времето, работните програми следва да обхващат няколко години. Това е новост в сравнение с текущата програма „Митници 2020“, в която се предвиждат годишни работни програми. Преминаването от годишни към многогодишни работни програми ще доведе до намаление на административната тежест както за Комисията, така и за държавите членки.
В приложение 2 е добавен списък с основни показатели, за да се подобри наблюдението върху Програмата и изпълнението ѝ още от началото. На Комисията ще бъде предоставено правомощието да приема делегирани актове с цел установяване на разпоредбите за наблюдението и оценяването, в т.ч. чрез изменение на приложение 2 с цел преразглеждане и/или допълване на списъка с показателите при необходимост.
Ще бъдат извършвани навременни междинни и окончателни оценки, които да послужат в процеса на вземане на решения.
Глава VІ – Упражняване на делегирането и процедура на комитета
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове с цел преразглеждане на рамката за наблюдение върху изпълнението и свързаните с нея показатели.
Комисията ще бъде подпомагана от Комитет по програма „Митници“ (процедура по разглеждане).
Глава VІІ – Преходни и заключителни разпоредби
Ще бъде осигурявана последователна, ефективна и подходяща по количество целенасочена информация за различни групи публика, в т.ч. средствата за масово осведомяване и обществеността.
2018/0232 (COD)
Предложение за
РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
за създаване на програма „Митници“ за сътрудничество в областта на митниците
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 33, 114 и 207 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет,
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)Програма „Митници 2020“, създадена с Регламент (ЕС) № 1294/2013, и предшестващите я програми допринесоха съществено за улесняването и засилването на митническото сътрудничество. Много от дейностите в митническата област са от презгранично естество, като включват и засягат всички държави членки, поради което не могат да бъдат осъществявани по ефективен и ефикасен начин от отделните държави членки. С програма „Митници“ на равнището на Съюза, която се изпълнява от Комисията, на държавите членки се осигурява съюзна уредба за развитие на тези дейности по сътрудничество при по-голяма ефективност на разходите, отколкото ако всяка държава членка изградеше собствена уредба за сътрудничество на двустранна или многостранна основа. Поради това е целесъобразно да се осигури непрекъснатост на съюзното финансиране за дейностите в областта на митническото сътрудничество, като се създаде нова програма в същата област – програма „Митници“.
(2)Митническият съюз се промени значително през последните петдесет години и днес митническите администрации успешно изпълняват най-различни задачи по границите. Действайки заедно, те работят за улесняване на търговията и намаляване на бюрокрацията, събират приходи за националните бюджети и бюджета на Съюза, защитават гражданите от терористични, здравни, екологични и други заплахи. По-конкретно, с въвеждането на обща рамка за управление на риска в целия ЕС и митнически контрол върху движенията на парични средства в големи размери с цел борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма митниците са на предна линия в борбата с тероризма и организираната престъпност. Предвид на този широк мандат сега митниците действително са водещият орган за контрол върху стоките по външните граници на Съюза. В този контекст подкрепата по програма „Митници“ следва да обхваща не само митническото сътрудничество, но и мисията на митническите органи като цяло, както е определена в член 3 от Регламент (ЕС) № 952/2013, а именно надзор върху международната търговия, внедряването на външните аспекти на вътрешния пазар, общата търговска политика и другите общи политики на Съюза с влияние върху търговията, както и сигурността на веригата на доставките. Затова правното основание ще бъде от областта на митническото сътрудничество (член 33 от ДФЕС), вътрешния пазар (член 114 от ДФЕС) и търговската политика (член 207 от ДФЕС).
(3)Създавайки уредба за дейностите, чието предназначение е да се окаже подкрепа за митническия съюз и митническите органи, Програмата следва да допринесе за: защитата на финансовите и икономическите интереси на Съюза и неговите държави членки; защита на Съюза от нелоялна и незаконна търговия и същевременно подпомагане на законната стопанска дейност; обезпечаване на сигурността и безопасността на Съюза и неговите жители; улесняване на законната търговия, така щото предприятията и гражданите да могат да се възползват от целия потенциал на вътрешния пазар и световната търговия.
(4)С настоящия регламент се определя финансов пакет за Програмата, който представлява основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление за Европейския парламент и за Съвета в рамките на годишната бюджетна процедура.
(5)С цел да се подкрепи процесът на присъединяване и асоцииране на трети държави, Програмата следва да бъде отворена за участие за присъединяващите се държави и държавите кандидатки, както и за потенциалните кандидати и държавите – партньори по европейската политика за съседство, ако са изпълнени някои условия. Тя може да бъде отворена и за други трети държави в съответствие с условията, определени в нарочни споразумения между Съюза и тези трети държави, с които се урежда участието им в дадена програма на Съюза.
(6)По отношение на тази програма се прилага Регламент (ЕС, Евратом) [2018/XXX] на Европейския парламент и на Съвета (Финансовият регламент). В него са установени разпоредбите за изпълнението на бюджета на Съюза, включително разпоредбите относно безвъзмездните средства, наградите, обществените поръчки и възстановяването на разходите на външните експерти.
(7)Дейностите, извършвани по програма „Митници 2020“, са доказали целесъобразността си и поради това следва да се запазят. За да се осигури повече простота и гъвкавост при изпълнението на Програмата и следователно да се допринесе за по-успешното постигане на целите ѝ, дейностите следва да бъдат определени само като общи категории със списък на примери на конкретни дейности. С помощта на сътрудничество и изграждане на капацитет чрез програма „Митници“ следва да се насърчават и подкрепят внедряването на нововъведения и използването на съответния ефект на лоста, така че способностите за постигане на главните приоритети на митниците да бъдат допълнително повишени.
(8)С Регламент [2018/XXX] като част от Фонда за интегрирано управление на границите се създава инструмент за оборудването за митнически контрол (наричан по-нататък „инструмент за ОМК“). За да се запазят съгласуваността и хоризонталната координация на всички дейности по сътрудничество, свързани с митниците и оборудването за митнически контрол, е целесъобразно всички те да бъдат изпълнявани по силата на един нормативен акт и набор от разпоредби – настоящия регламент. Затова с инструмента за ОМК следва да се подкрепят само покупката, поддръжката и и надстройката на допустимото оборудване, докато по настоящата програма следва да се подкрепят всички други свързани с това дейности, например дейности по сътрудничество за оценяване на потребностите от оборудване или – при необходимост – обучение във връзка с купеното оборудване.
(9)Обменът на митническа и свързана с нея информация са от решаващо значение за правилната работа на митниците и този обмен се разпростира много отвъд обмена в рамките на митническия съюз. Приспособяванията или разширенията на европейските електронни системи за включване на трети държави, които не участват в Програмата, и на международни организации биха могли да бъдат в интерес на Съюза или държавите членки. Ето защо, когато това е надлежно обосновано със съществуването на такъв интерес, разходите за приспособявания или разширения на европейските електронни системи за сътрудничество с трети държави и международни организации следва да бъдат допустими за финансиране по Програмата.
(10)Като се има предвид голямото значение на глобализацията, по Програмата следва да се продължи осигуряването на възможността за включване на външни експерти по смисъла на член 238 от Финансовия регламент. Тези външни експерти следва да бъдат главно представители на органите на държавното управление, в т.ч. от неучастващи трети държави, както и представители на международни организации, икономически оператори или гражданското общество.
(11)В съответствие с ангажимента на Комисията да осигурява съгласуваност и опростяване на програмите за финансиране, посочен в нейното Съобщение от 19 октомври 2010 г.: „Преглед на бюджета на ЕС“, ресурсите следва да се споделят с други инструменти на Съюза за финансиране, ако предвидените дейности по Програмата са насочени към цели, които са общи за различни инструменти за финансиране, като обаче се изключва двойното финансиране. Дейностите по Програмата следва да осигуряват съгласуваност при използването на ресурсите на Съюза в подкрепа на митническия съюз и митническите органи.
(12)Предвижда се дейностите по изграждане на информационнотехнологичния (ИТ) капацитет да привлекат най-големия дял от бюджетните средства по Програмата. Общите и националните компоненти на европейските електронни системи следва да бъдат описани в особени разпоредби. Освен това следва ясно да бъдат определени обхватът на дейностите и отговорностите на Комисията и държавите членки.
(13)С Решение № 70/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от Комисията се иска да състави Многогодишен стратегически план за митниците с цел създаване на последователна и оперативно съвместима електронна среда за Съюза. Разработването и експлоатацията на електронните системи, включени в Многогодишния стратегически план за митниците, се финансират главно по Програмата. За да се осигури последователност и съгласуваност между Програмата и Многогодишния стратегически план за митниците, относимите разпоредби на Решението следва да бъдат включени в настоящия регламент. Тъй като всички относими разпоредби на Решение № 70/2008/ЕО вече са въведени или в Регламент (ЕС) № 952/2013, или в настоящия регламент, Решение № 70/2008/ЕО следва да бъде отменено.
(14)Настоящият регламент следва да бъде изпълняван чрез работни програми. Предвид на средно- до дългосрочното естество на преследваните цели и с оглед на опита, натрупан с времето, работните програми следва да може да обхващат няколко години. Преминаването от годишни към многогодишни работни програми ще доведе до намаление на административната тежест както за Комисията, така и за държавите членки.
(15)За да се осигурят еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета.
(16)Съгласно параграфи 22 и 23 от Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество от 13 април 2016 г. е необходимо Програмата да бъде оценявана въз основа на информация, събрана в изпълнение на особените изисквания за наблюдението, като се избягват свръхрегулирането и административната тежест, по-конкретно по отношение на държавите членки. Тези изисквания могат по целесъобразност да включват измерими показатели, които да послужат като база за оценяване на практическото въздействие на инструмента.
(17)За да се реагира по подходящ начин на промените в политическите приоритети, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз, за да изменя списъка с показатели за измерване на степента на постигане на конкретните цели на Програмата. От особено значение е по време на подготвителната си работа Комисията да провежда подходящи консултации, включително на експертно равнище, и тези консултации да бъдат провеждани в съответствие с принципите, заложени в Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество от 13 април 2016 г. По-специално, с цел осигуряване на равностойно участие при подготовката на делегираните актове, Европейският парламент и Съветът получават всички документи едновременно с експертите от държавите членки, като техните експерти получават систематично достъп до заседанията на експертните групи на Комисията, занимаващи се с подготовката на делегираните актове.
(18)В съответствие с Финансовия регламент, Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета, Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета, Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета и Регламент (ЕС) 2017/1939 на Съвета финансовите интереси на Съюза трябва да се защитават посредством пропорционални мерки, включително предотвратяване, разкриване, коригиране и разследване на нередностите и измамите, събиране на изгубени, неправомерно платени или неправилно използвани средства и – когато е целесъобразно – налагане на административни наказания. В съответствие по-специално с Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва административни разследвания, включително проверки и инспекции на място, за да установи дали е налице измама, корупция или друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза. В съответствие с Регламент (ЕС) 2017/1939 Европейската прокуратура може да разследва и да преследва по наказателен ред измамите и други престъпления, засягащи финансовите интереси на Съюза, както е предвидено в Директива (ЕС) 2017/1371 на Европейския парламент и на Съвета. В съответствие с Финансовия регламент всички лица или субекти, получаващи средства на Съюза, трябва да оказват пълно сътрудничество за защита на финансовите интереси на Съюза, да предоставят необходимите права и достъп на Комисията, OLAF, Европейската прокуратура и Европейската сметна палата и да гарантират, че всички трети страни, участващи в използването на средства на Съюза, предоставят равностойни права.
(19)По отношение на настоящия регламент се прилагат хоризонталните финансови разпоредби, приети от Европейския парламент и Съвета на основание на член 322 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Тези разпоредби са установени във Финансовия регламент и определят по-конкретно реда за съставяне и изпълнение на бюджета чрез безвъзмездни средства, обществени поръчки, награди и непряко изпълнение и предвиждат проверки на отговорността на лицата, работещи с бюджетни средства. Разпоредбите, приети на основание на член 322 от ДФЕС, засягат и защитата на бюджета на Съюза при общи недостатъци по отношение на върховенството на закона в държавите членки, тъй като спазването на върховенството на закона е важно предварително условие за разумно финансово управление и за ефективно финансиране от страна на ЕС.
(20)Видовете финансиране и методите на изпълнение по настоящия регламент следва да бъдат избрани в зависимост от способността им да осигурят осъществяване на конкретните цели на дейностите и постигане на резултати, като се вземат предвид по-специално разходите за проверките, административната тежест и очаквания риск от неспазване на изискванията. Това следва да включва разглеждане на употребата на еднократни суми, единни ставки и единични разходи, както и финансиране, което не е свързано с разходите съгласно член 125, параграф 1 от Финансовия регламент.
(21)Доколкото целта на настоящия регламент не може да бъде постигната в достатъчна степен от отделните държави членки, а поради мащаба и последиците му може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарността, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалността, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.
(22)С настоящия регламент се заменя Регламент (ЕО) № 1294/2013 на Европейския парламент и на Съвета, който следва да бъде отменен по тази причина,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
1.С настоящия регламент се създава програма „Митници“ за сътрудничество в областта на митниците (наричана по-нататък „Програмата“).
2.С него се определят целите на Програмата, бюджетът за периода 2021 – 2027 г., формите на финансиране от Съюза и правилата за предоставяне на това финансиране.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
(1)„митнически органи“ са органите, определени в член 5, точка 1 от Регламент (ЕС) № 952/2013;
(2)„европейски електронни системи“ са електронните системи, които са необходими за митническия съюз и за изпълнението на задачите на митническите органи;
(3)„трета държава“ е държава, която не е членка на Съюза.
Член 3
Цели на Програмата
1.Общата цел на Програмата е оказване на подкрепа за митническия съюз и митническите органи с цел защита на финансовите и икономическите интереси на Съюза и неговите държави членки, обезпечаване на сигурността и безопасността в Съюза и защита на Съюза от нелоялна и незаконна търговия и едновременно с това улесняване на законната стопанска дейност.
2.Конкретната цел на Програмата е оказване на подкрепа за подготовката и еднаквото изпълнение на митническото законодателство и митническата политика, както и митническото сътрудничество и изграждането на административния капацитет, в т.ч. компетентностите на служителите и разработването и експлоатацията на европейските електронни системи.
Член 4
Бюджет
1.Финансовият пакет за изпълнението на Програмата за периода 2021 – 2027 г. е 950 000 000 EUR по текущи цени.
2.Сумата по параграф 1 може да бъде използвана и за покриване на разходите за дейностите по подготовка, наблюдение, контрол, одитиране, оценяване и други дейности по управлението на Програмата, както и за оценяване на постигането на нейните цели. По нея освен това може да се покриват разходи във връзка с проучвания, срещи на експерти, информационни и съобщителни дейности, доколкото те са свързани с целите на Програмата, както и разходи, свързани с информационнотехнологични (ИТ) мрежи, предназначени за обработката и обмена на информация, в т.ч. вътрешноведомствени ИТ средства и друга техническа и административна помощ, необходима във връзка с управлението на Програмата.
Член 5
Трети държави, участващи в Програмата
Програмата е отворена за следните трети държави:
а)присъединяващи се държави, държави кандидатки и потенциални кандидати – в съответствие с общите принципи и общите условия и ред за участието на тези държави в програмите на Съюза, определени в съответните рамкови споразумения и решения на Съвета за асоцииране или в подобни споразумения, и в съответствие с особените условия, определени в споразуменията между Съюза и тези държави;
б)държави, попадащи в обхвата на европейската политика за съседство – в съответствие с общите принципи и общите условия и ред за участието на тези държави в програмите на Съюза, определени в съответните рамкови споразумения и решения на Съвета за асоцииране или в подобни споразумения, и в съответствие с особените условия, определени в споразуменията между Съюза и тези държави, ако тези държави са достигнали достатъчно равнище на сближаване на относимото си законодателство и административни методи към тези на Съюза;
в)други трети държави – в съответствие с условията, определени в нарочно споразумение, с което се урежда участието на третата държава в дадена програма на Съюза, ако:
–със споразумението се осигурява справедливо съотношение между вноските на третата държава за финансиране на програмите на Съюза и ползите от участието ѝ в тях;
–със споразумението се определят условията за участие в програмите, в т.ч. изчисляването на финансовите вноски по отделните програми и административните им разходи. Тези вноски представляват целеви приходи съгласно член [21, параграф 5] от Регламент [2018/XXX] [новия Финансов регламент];
–със споразумението на третата държава не се предоставя правомощие да взема решения по отношение на Програмата;
–със споразумението се обезпечават правата на Съюза да осигурява разумно финансово управление и да защитава финансовите си интереси.
Член 6
Изпълнение и форми на финансиране от ЕС
1.Програмата се изпълнява при пряко управление в съответствие с Финансовия регламент.
2.По Програмата може да се предоставя финансиране под всяка от формите, предвидени във Финансовия регламент, по-специално безвъзмездни средства, награди, обществени поръчки и възстановяване на пътните, дневните и квартирните разходи на външни експерти.
ГЛАВА II
ДОПУСТИМОСТ
Член 7
Допустими дейности
1.Допустими за финансиране са само дейностите в изпълнение на целите по член 3.
2.Допустими за финансиране по Програмата са и дейностите за допълване или подпомагане на дейностите в изпълнение на целите по член 3 от Регламент [2018/XXX] [инструмент за ОМК].
3.Дейностите по параграфи 1 и 2 включват следното:
а)срещи и подобни събития по конкретни поводи;
б)структурирано сътрудничество въз основа на проекти;
в)дейности по изграждане на ИТ капацитета, по-конкретно разработване и експлоатация на европейските електронни системи;
г)дейности по изграждане на компетентностите и способностите на служителите;
д)помощни и други дейности, в т.ч.:
(1)проучвания;
(2)дейности във връзка с нововъведения, по-конкретно инициативи за доказване на осъществимостта на идеи, пилотни инициативи и инициативи за изпитване на прототипи;
(3)съвместно разработени съобщителни дейности;
(4)всякакви други дейности, които са предвидени в работните програми по член 13 и които са необходими за постигането на целите по член 3 или го подпомагат.
В приложение 1 се съдържа неизчерпателен списък на възможните форми на дейностите по букви а), б) и г).
4.Дейностите, състоящи се в разработване и експлоатация на приспособявания или разширения на общите компоненти на европейските електронни системи за сътрудничество с трети държави, които не участват в Програмата, или с международни организации, са допустими за финансиране, когато са в интерес на Съюза. Комисията въвежда необходимите административни разпоредби, с които може да се предвиди финансова вноска за тези дейности от засегнатите трети страни.
5.Когато дадена дейност за изграждане на ИТ капацитета по параграф 3, буква в) засяга разработването и експлоатацията на европейска електронна система, само разходите, които са свързани с отговорностите, поверени на Комисията по силата на член 11, параграф 2, са допустими за финансиране по Програмата. Разходите, които са свързани с отговорностите, поверени на държавите членки по силата на член 11, параграф 3, са за сметка на държавите членки.
Член 8
Външни експерти
1.Когато това е от полза за извършването на дейностите в изпълнение на целите по член 3, представители на органите на държавното управление, в т.ч. от трети държави, които не участват в Програмата по силата на член 5, представители на международни и други съответни организации, на икономически оператори и организации, представляващи икономически оператори, и на гражданското общество може да вземат участие в дейностите, организирани по Програмата, като външни експерти.
2.Разходите на външните експерти по параграф 1 са допустими за възстановяване по Програмата съгласно разпоредбите на член 238 от Финансовия регламент.
3.Външните експерти се подбират от Комисията въз основа на техните умения, опит и знания, свързани с конкретната дейност, като се избягват потенциалните конфликти на интереси.
ГЛАВА III
БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА
Член 9
Отпускане, допълняемост и съчетано финансиране
1.Безвъзмездните средства по Програмата се отпускат и управляват в съответствие с дял VІІІ от Финансовия регламент.
2.За дейност, за която е получен финансов принос по друга програма на Съюза, може да бъде получен и финансов принос по Програмата, при условие че приносът не покрива същите разходи. Разпоредбите за всяка програма на Съюза, по която се осигурява финансов принос, се прилагат за съответния ѝ финансов принос за дейността. Общият размер на финансирането не може да надхвърля общия размер на допустимите разходи за дейността, а подкрепата по различните програми на Съюза може да се изчисли пропорционално в съответствие с документите, в които се определят условията за подкрепа.
3.По силата на член 198, буква е) от Финансовия регламент безвъзмездните средства се отпускат без покана за представяне на предложения, когато отговарящите на условията организации са митнически органи на държавите членки и на трети държави, участващи в Програмата по силата на член 5 от настоящия регламент, ако са спазени условията по посочения член.
Член 10
Процент на съфинансиране
1.По изключение от член 190 от Финансовия регламент по Програмата може да се финансират до 100 % от допустимите разходи за дадена дейност.
2.Когато за дейностите е необходимо отпускането на безвъзмездни средства, приложимият процент на съфинансиране се определя в многогодишните работни програми по член 13.
ГЛАВА IV
ОСОБЕНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ДЕЙНОСТИТЕ ПО ИЗГРАЖДАНЕ НА ИТ КАПАЦИТЕТА
Член 11
Отговорности
1.Комисията и държавите членки съвместно осигуряват разработването и експлоатацията – в т.ч. проектирането, спецификацията, изпитването за съответствие, внедряването, поддръжката, измененията, сигурността, осигуряването на качеството и контрола върху качеството – на европейските електронни системи, посочени в Многогодишния стратегически план за митниците по член 12.
2.Комисията по-специално осигурява следното:
а)разработването и експлоатацията на общите компоненти съгласно Многогодишния стратегически план за митниците по член 12;
б)цялостното съгласуване на разработването и експлоатацията на европейските електронни системи с оглед на тяхната способност за експлоатация, взаимна свързаност и постоянно усъвършенстване, както и синхронизираното им внедряване;
в)съгласуването на съюзно равнище на европейските електронни системи с цел насърчаване на развитието им и внедряването им на национално равнище;
г)съгласуването на разработването и експлоатацията на европейските електронни системи по отношение на взаимодействията им с трети страни, с изключение на дейностите за изпълнение на националните изисквания;
д)съгласуването на европейските електронни системи с други значими дейности, свързани с електронното управление на съюзно равнище.
3.Държавите членки осигуряват по-специално следното:
а)разработването и експлоатацията на националните компоненти съгласно Многогодишния стратегически план за митниците по член 12;
б)съгласуването на разработването и експлоатацията на националните компоненти на европейските електронни системи на национално равнище;
в)съгласуването на европейските електронни системи с други значими дейности, свързани с електронното управление на национално равнище;
г)редовното предоставяне на Комисията на информация относно предприетите мерки, позволяващи на съответните органи или икономически оператори да използват в пълна степен европейските електронни системи;
д)внедряването на европейските електронни системи на национално равнище.
Член 12
Многогодишен стратегически план за митниците (МГСП-М)
1.Комисията съставя и редовно обновява Многогодишния стратегически план за митниците (МГСП-М), в който се посочват всички задачи във връзка с разработването и експлоатацията на европейските електронни системи и в който всяка система или част от система се определя като:
а)общ компонент: компонент на европейските електронни системи, разработен на съюзно равнище, който е на разположение на всички държави членки или е определен от Комисията като общ от съображения за ефикасност, сигурност и рационализация;
б)национален компонент: компонент на европейските електронни системи, разработен на национално равнище, който е на разположение в държавата членка, която го е създала или е допринесла за създаването му;
в)или съчетание от двете.
2.В Многогодишния стратегически план за митниците се включват и новаторски и пилотни дейности, както и помощните методики и инструменти, свързани с европейските електронни системи.
3.Държавите членки уведомяват Комисията за завършването на всяка задача, която им е възложена съгласно Многогодишния стратегически план за митниците по параграф 1. Освен това те редовно докладват на Комисията за напредъка по изпълнението на задачите си.
4.До 31 март всяка година държавите членки представят на Комисията годишни доклади за напредъка по изпълнението на Многогодишния стратегически план за митниците по параграф 1, обхващащи периода от 1 януари до 31 декември предходната година. Тези годишни доклади се съставят под предварително установена форма.
5.До 31 октомври всяка година въз основа на годишните доклади по параграф 4 Комисията съставя обобщен доклад, в който оценява напредъка по изпълнението на плана по параграф 1, постигнат от държавите членки и самата нея, и оповестява този доклад пред обществеността.
ГЛАВА V
ПРОГРАМИРАНЕ, НАБЛЮДЕНИЕ, ОЦЕНЯВАНЕ И КОНТРОЛ
Член 13
Работна програма
1.Програмата се изпълнява чрез многогодишните работни програми по член 108 от Финансовия регламент.
2.Многогодишните работни програми се приемат от Комисията посредством актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат по процедурата по член 18, параграф 2.
Член 14
Наблюдение и отчитане
1.Показателите за отчитане на напредъка по Програмата по отношение постигането на конкретните цели, определени в член 3, се съдържат в приложение 2.
2.За да осигури ефективно оценяване на напредъка по отношение постигането на целите на Програмата, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове по реда на член 17, с които да изменя приложение 2 с цел преразглеждане или допълване на показателите при необходимост и да допълва настоящия регламент с разпоредби за установяване на рамка за наблюдението и оценяването.
3.Системата за отчитане на изпълнението трябва да осигурява ефикасно, ефективно и навременно събиране на данните за наблюдението върху изпълнението на Програмата и нейните резултати. За тази цел по отношение на получателите на средства от Съюза се налагат пропорционални изисквания за отчитане.
Член 15
Оценяване
1.Извършват се навременни оценки, които да послужат в процеса на вземане на решения.
2.Междинната оценка на Програмата се извършва, когато за изпълнението на Програмата има достатъчно налична информация, но не по-късно от четири години след началото на изпълнението ѝ.
3.В края на изпълнението на Програмата, но не по-късно от четири години след края на периода по член 1 Комисията извършва окончателна оценка на Програмата.
4.Комисията съобщава заключенията от оценките, заедно със своите наблюдения, на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите.
Член 16
Одити и разследвания
Когато трета държава участва в Програмата с решение въз основа на международно споразумение или по силата на друг правен акт, тази трета държава предоставя правата и достъпа, които са необходими на отговорния разпоредител с бюджетни кредити, на Европейската служба за борба с измамите (OLAF) и на Европейската сметна палата, за да упражняват те в пълна степен съответната си компетентност. По отношение на OLAF тези права включват правото да се извършват разследвания, включително проверки и инспекции на място, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF).
ГЛАВА VI
УПРАЖНЯВАНЕ НА ДЕЛЕГИРАНЕТО И ПРОЦЕДУРА НА КОМИТЕТА
Член 17
Упражняване на делегирането
1.Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2.Правомощието да приема делегирани актове по член 14, параграф 2 се предоставя на Комисията за срок до 31 декември 2028 г.
3.Делегираното правомощие по член 14, параграф 2 може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегирано правомощие. Оттеглянето поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна дата, посочена в решението. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4.Преди приемането на делегиран акт Комисията се консултира с експерти, определени от всяка държава членка в съответствие с принципите, залегнали в Междуинституционалното споразумение от 13 април 2016 г. за по-добро законотворчество.
5.Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията уведомява за акта едновременно Европейския парламент и Съвета.
6.Делегиран акт, приет съгласно член 14, параграф 2, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от два месеца след уведомяването за този акт на Европейския парламент и на Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Посоченият срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 18
Процедура на комитета
1.Комисията се подпомага от комитет, наричан „Комитет по програма „Митници“. Това е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2.При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ГЛАВА VIІ
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 19
Информация, съобщения и публичност
1.Получателите на финансиране от Съюза обявяват неговия произход и осигуряват видимостта на това финансиране (по-специално когато популяризират дейностите и резултатите от тях), като предоставят последователна, ефективна и подходяща по количество целенасочена информация на различни видове публика, включително средствата за масово осведомяване и обществеността.
2.Комисията осъществява информационни и съобщителни дейности във връзка с Програмата, дейностите по нея и резултатите от изпълнението ѝ. Чрез финансовите ресурси, отпуснати за Програмата, се допринася също така за съобщаването на политическите приоритети на Съюза от страна на ведомствата, доколкото тези приоритети са свързани с целите по член 3.
Член 20
Отмяна
1.Регламент (ЕС) № 1294/2013 се отменя, считано от 1 януари 2021 г.
2.Решение № 70/2008/ЕО се отменя, считано от 1 януари 2021 г.
Член 21
Преходни разпоредби
1.Настоящият регламент не засяга продължаването или изменението на съответните дейности – до тяхното приключване – съгласно Регламент (ЕС) № 1294/2013, който продължава да се прилага за съответните дейности до тяхното приключване.
2.От финансовия пакет за Програмата може да се покриват и разходи за техническа и административна помощ, които са необходими, за да се обезпечи преходът между Програмата и мерките, приети по предшестващия я Регламент (ЕС) № 1294/2013.
3.Ако е необходимо, в бюджета може да се записват бюджетни кредити след 2027 г. за покриване на разходите, предвидени в член 4, параграф 2, с цел да се осигури възможност за управлението на дейностите, които не са приключили до 31 декември 2027 г.
Член 22
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на […] година.
За Европейския парламент
За Съвета
ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА
1.РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА
1.1.Наименование на предложението/инициативата
1.2.Съответни области на политиката (група програми)
1.3.Естество на предложението/инициативата
1.4.Мотиви за предложението/инициативата
1.5.Срок на действие и финансово отражение
1.6.Планирани методи на управление
2.МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ
2.1.Правила за наблюдение и докладване
2.2.Система за управление и контрол
2.3.Мерки за предотвратяване на измами и нередности
3.ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА
3.1.Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове
3.2.Очаквано отражение върху разходите
3.2.1.Обобщение на очакваното отражение върху разходите
3.2.2.Очаквано въздействие върху бюджетните кредити за административни разходи
3.2.3.Финансови вноски от трети страни
3.3.Очаквано отражение върху приходите
1.РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА
1.1.Наименование на предложението/инициативата
Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма „Митници“ за сътрудничество в областта на митниците
1.2.Съответни области на политиката (група програми)
Единен пазар, иновации и цифрова икономика
1.3.Предложението/инициативата е във връзка със:
◻ ново действие
◻ ново действие след пилотен проект/подготвително действие
X продължаване на съществуващо действие
◻ сливане или пренасочване на едно или няколко действия към друго/ново действие
1.4.Мотиви за предложението/инициативата
1.4.1.Изисквания, които трябва да бъдат изпълнени в краткосрочна или дългосрочна перспектива, включително подробен график за изпълнението на инициативата
Програмата ще бъде изпълнявана посредством акт за изпълнение, с който се приема многогодишна работна програма. Приемането се планира за 1-ото тримесечие на 2021 г. след консултация с Комитета по програма „Митници“. Изпълнението на многогодишната работна програма ще се извършва чрез сключването на споразумения за отпускане на безвъзмездни средства с бенефициерите и сключването на договори за възлагане на обществени поръчки с доставчиците на услуги най-късно от началото на 2-ото тримесечие на 2018 г.
1.4.2.Добавена стойност от участието на Съюза (може да е в резултат от различни фактори, например ползи по отношение на координацията, правна сигурност, по-висока ефективност или взаимно допълване). За целите на тази точка „добавена стойност от участието на Съюза“ е стойността, която е резултат от намесата на ЕС и е допълнителна спрямо стойността, която би била създадена само от отделните държави членки.
Основания за действие на европейско равнище (предварително)
Митниците спомагат за опазването на финансовите интереси на Съюза и държавите членки. Освен това в ролята си на пазители на външните граници на ЕС по отношение на стоковите потоци митниците защитават обществеността от терористични, здравни, екологични и други заплахи. Митниците прилагат над 60 законодателни акта извън митническата област, които се отнасят до двойната употреба на стоки, огнестрелните оръжия, прекурсорите на наркотици, движението на парични средства, правата върху интелектуалната собственост, здравето на населението, безопасността на стоките и защитата на потребителите, опазването на дивата природа и околната среда (неизчерпателен списък). Митническите органи играят и решаваща роля за обезпечаването на почтеността по веригата на доставките и за предотвратяването на свободното придвижване на финансови средства от страна на терористични организации. Новите предизвикателства, които възникват вследствие на бързо променящите се технологии (цифровизация, свързаност, интернет на нещата, блокова верига) и модели на стопанска дейност (електронна търговия, оптимизиране на веригата на доставките), по-малкото публични финансови средства, по-големите обеми на световната търговия и заплахите за сигурността постоянно увеличават натиска за подобряване на показателите на митническия съюз и разширяване на обхвата на задачите, които трябва да изпълняват митническите администрации.
От 2016 г. Митническият кодекс на Съюза (МКС) представлява новата правна уредба в областта на митниците. С МКС започна нов проект за масова цифровизация, като до 2025 г. трябва да бъдат изцяло внедрени 17 различни електронни системи.
Това внедряване може да се постигне единствено чрез активно оперативно сътрудничество между митническите администрации на държавите членки, между тях и други органи, както и с търговците и други трети страни. С предложената програма, която заменя програма „Митници 2020“, митническият съюз и митническите органи ще бъдат подпомагани чрез дейности по изграждане на административния капацитет и ИТ капацитета и оперативно сътрудничество.
Очаквана генерирана добавена стойност от ЕС (последващо)
По-голямата част от средствата по предложения бюджет ще бъдат изразходвани за дейности по изграждане на ИТ капацитета. Главният елемент на митническото сътрудничество е специална добре защитена съобщителна мрежа, при която се гарантира, че всяка национална администрация трябва да се свърже само веднъж към тази обща инфраструктура, за да е в състояние да обменя всякакъв вид информация. Без наличието на такава инфраструктура би било необходимо държавите членки да се свързват 27 пъти към националните системи на всяка от останалите държави членки.
1.4.3.Изводи от подобен опит в миналото
Окончателна оценка на Програма „Митници 2013“:
Констатациите бяха като цяло положителни по отношение на приноса на Програмата за постигането на политическите цели и сближаването на работата на митническите органи. Основните ползи могат да бъдат обобщени така:
-
Повишаване на безопасността и сигурността, в т.ч. пълно внедряване на системата за контрол на вноса и митническата система за управление на риска, както и включване на системите за одобрените икономически оператори и икономическите оператори.
-
Улесняване на търговията, осигуряване на възможност за митническия съюз да бъде по-сигурен при извършване на по-малко ръчни проверки, които забавят търговките потоци, и ускоряване на процеса на транзит.
-
Защита на финансовите интереси на Съюза благодарение на използването на централизирани бази данни и по-висока ефективност на системите за управление на риска.
Постиженията през разглеждания период не са просто продължение на вече наблюдаваните тенденции. Напротив, тези постижения са значими и новаторски (особено по отношение на въвеждането на електронните системи, свързани със сигурността и безопасността), а също така показателни за същественото развитие за постигане на ключовите цели на Програмата.
При оценката бяха установени убедителни доказателства за добавената стойност от ЕС благодарение на Програмата, особено по отношение на ролята ѝ за подпомагане на прилагането на митническото законодателство на ЕС на национално равнище. Финансираните по Програмата електронни системи до голяма степен допълват националните инициативи и са свързани най-вече с прилагането на това законодателство. Това доведе до намаление на административните разходи, които биха се дължали на необходимостта всяка държава членка да разработи сама такива електронни системи. Създаването на работни връзки, насърчавано чрез съвместните дейности по Програмата, също бе определено за особено значимо по редица причини, в т.ч. във връзка с осигуряването на съгласувано прилагане на общото законодателство, разпространението на най-добрите практики и изграждането на доверието, което е нужно на администрациите, за да работят като единна администрация.
Според първоначалните констатации от междинната оценка на програма „Митници 2020“ националните администрации като цяло се изразяват положително за степента на постигане на такива резултати по Програмата, каквито не биха били възможни при самостоятелни действия на националните администрации. Голям дял от отговорилите на въпросниците в рамките на оценката също заявяват, че Програмата е спомогнала за изграждане на доверие и за сближаване с митническите администрации на държавите – членки на ЕС, и другите участващи държави (държави кандидатки и потенциални кандидати). При проведените събеседвания също се посочва, че има повишение на ефикасността вследствие на обединението на ресурси, особено в областта на информационните технологии (ИТ) – икономии от мащаба и намаление на разходите за развойна дейност. В констатациите също се посочва, че националните органи изпитват затруднения да уравновесят националните интереси и митническите изисквания на ЕС: в някои случаи несъвпадащите интереси могат да бъдат препятствие пред реализацията на добавената стойност от ЕС, а няколко национални органа заявиха, че са неудовлетворени поради необходимостта да съобразят амбициите си с тези на по-малко напредналите национални митнически администрации.
1.4.4.Съвместимост и евентуално полезно взаимодействие с други инструменти
Програмата е тясно свързана с новия инструмент за оборудването за митнически контрол, с който ще се подпомага покупката, поддръжката и надстройката на допустимото оборудване.
Освен това тя има връзки и с дейностите, извършвани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) по отношение на борбата с измамите с цел защита на финансовите интереси на Съюза по силата на член 325 от ДФЕС.
Също така съществуват значителни полезни взаимодействия с програма „Фискалис“, по която се подпомага сътрудничеството в областта на данъчното облагане. В областта на ИТ има взаимно обогатяване и съвместно финансиране на общите ИТ компоненти, например общата комуникационна мрежа (CCN). Въведени са еднакви подходи към управлението на ИТ и общи механизми за хоризонтално подпомагане. Използват се един и същи вид съвместни дейности и сходен подход за изграждането на способностите на служителите и обучението им. Управлението на програмата от гледна точка на предлагането, управлението, управлението на дейностите, актовете за изпълнение и наблюдението върху изпълнението е напълно рационализирано.
1.5.Срок на действие и финансово отражение
X ограничен срок на действие
–X
от 1.1.2021 г. до 31.12.2027 г.
–X
Финансово отражение от 2021 г. до 2027 г. за бюджетните кредити за поети задължения и от 2021 г. до 2030 г. за бюджетните кредити за плащания.
◻ неограничен срок на действие
–Изпълнение с период на започване на дейност от ГГГГ до ГГГГ,
–последван от функциониране с пълен капацитет.
1.6.Планирани методи на управление
X Пряко управление от Комисията
– Х от нейните служби, включително от нейния персонал в делегациите на Съюза;
–◻
от изпълнителните агенции
◻ Споделено управление с държавите членки
◻ Непряко управление чрез възлагане на задачи по изпълнението на бюджета на:
–◻трети държави или органите, определени от тях;
–◻международни организации и техните агенции (да се уточни);
–◻ЕИБ и Европейския инвестиционен фонд;
–◻органите, посочени в членове 70 и 71 от Финансовия регламент;
–◻публичноправни органи;
–◻частноправни организации със задължение за обществена услуга, доколкото предоставят подходящи финансови гаранции;
–◻частноправни организации в държава членка, на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство и които предоставят подходящи финансови гаранции;
–◻лица, на които е възложено изпълнението на специфични дейности в областта на ОВППС съгласно дял V от ДЕС и които са посочени в съответния основен акт.
–Ако е посочен повече от един метод на управление, пояснете в частта „Забележки“.
Забележки
2.МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ
2.1.Правила за наблюдение и докладване
Да се посочат честотата и условията.
Въздействието на предложената програма „Митници“ ще бъде оценявано посредством междинни и окончателни оценки, както и чрез постоянно наблюдение върху набор от ключови показатели за изпълнението на високо равнище.
Резултатите и крайните продукти от изпълнението на Програмата ще бъдат редовно оценявани посредством всеобхватна система за наблюдение въз основа на определени показатели, за да се осигури отчетност във връзка с икономическата изгода. Данните за измерването на изпълнението ще бъдат извличани от различни средства за събиране на данни, в т.ч. формуляри за проследяване на дейностите, формуляри за оценяване на събития, редовни проучвания сред служителите на митниците.
Програмата играе спомагателна роля, като по нея органите на участващите държави се подпомагат при споделянето на информация и повишаването на капацитета им, поради което системата за наблюдение е съсредоточена върху проследяването на напредъка на дейностите по Програмата от гледна точка на показателите на равнище крайни продукти. Във всички случаи, когато това е възможно, чрез тази система се следят показателите в областите, свързани с целите на Програмата на високо равнище.
Комисията ще издава ежегодно доклад за напредъка, в който ще се съдържат обобщени сведения за изпълнението на целите на Програмата и за съответните показатели за крайните продукти и резултатите.
2.2.Системи за управление и контрол
2.2.1.Обосновка на предложените методи на управление, механизми за финансиране на изпълнението, ред и условия за плащане и стратегия за контрол
Програмата ще бъде изпълнявана под пряко управление поради естеството на дейностите по нея, поради насочеността ѝ към митническите администрации като бенефициери и поради изключителната компетентност на ЕС по отношение на митническия съюз; по нея се предвижда най-ефикасно разпределение на финансовите ресурси и възможно най-голямо въздействие. В действителност тя осигурява на Комисията както гъвкавост, така и ръководни правомощия, за да може ежегодно чрез решението си за финансиране да разпределя необходимите средства според приоритетите, договорени с държавите членки по процедурата на комитета, включително според нововъзникващите потребности.По-конкретно, службите на Комисията трябва да преглеждат и приемат всяка отделна дейност с оглед на: целите и условията, заложени в регламента; приетата годишна работна програма; критериите за допустимост, съдържащи се в решението за финансиране / споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства.
Изпълнението ще се осъществява главно чрез обществени поръчки и до по-малка степен чрез споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, сключвани с националните администрации.
По отношение на обществените поръчки редът и условията за плащане са напълно съобразени с вътрешноведомствените стандарти (без предварително финансиране; всички плащания са свързани с приемането на предварително определени изисквани резултати).
По отношение на безвъзмездните средства се предвижда предварително финансиране до 90 %. Окончателното плащане / събирането на суми при безвъзмездните средства се извършва въз основа на финансовите отчети в съчетание с последващи одити на място.
Системата за контрол върху обществените поръчки се основава на задълбочена предварителна проверка на 100 % от сделките, като по този начин се изключват всякакви грешки към момента на плащането.
По отношение на безвъзмездните средства стратегията за контрол почива върху двоен подход:
(1) финансовите отчети на националните администрации се приключват след бърз кабинетен преглед, последван от окончателното нареждане за плащане / събиране (като по този начин се ограничава забавата при плащанията). Тези нареждания за плащане / събиране продължават да се проверяват в рамките на обичайните предварителни проверки, внедрени във финансовите вериги (предварителна проверка на 100 % от сделките).
(2) гореспоменатите проверки се подпомагат от последващи одити на място в държавите членки. ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ има за цел да извършва посещения за одити на място в 3 до 5 държави членки годишно, за да обхване повечето участващи държави до края на програмния период.
2.2.2.Информация относно установените рискове и системите за вътрешен контрол, създадени с цел намаляването им
Рисковете, свързани с финансовите сделки по изпълнението на Програмата, са ограничени.
(1) При обществените поръчки повечето сделки (най-често свързани с разработването и експлоатацията на ИТ системите) се изпълняват чрез действащи рамкови договори и/или чрез съделегиране на други служби на Комисията.
Общата система за вътрешен контрол в ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ (основаваща се на задълбочена предварителна проверка на 100 % от съответните сделки) позволи процентите на грешка по предходната програма да се задържат много под прага на същественост (а именно на равнище от 0,5 % според оценките). Тази система за контрол ще продължи да се използва и прилага за всички сделки по новата програма и така процентите на грешка ще се поддържат много под прага на същественост.
(2) При безвъзмездните средства сделките също се отличават с нисък риск, по-конкретно по следните причини:
•
бенефициерите са митническите администрации на държавите членки, държавите кандидатки и потенциалните кандидати, а в такъв случай няма покани за представяне на предложения;
•
разходите са свързани най-вече с многобройни дейности, по всяка от които се изразходва относително малка сума (главно възстановяване на пътни, дневни и квартирни разходи);
•
задължително използване на ART2 (ИТ системата за наблюдение върху разходите) за завеждане на дейностите и съставяне на финансовите отчети – тази система съдържа вградени функции за проверка;
•
всички проекти и дейности по Програмата се одобряват предварително от ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“, а проверките, свързани с етапите на подбор и договаряне, осигуряват законосъобразността и редовността на задълженията за отпускане на безвъзмездните средства;
•
анализът на най-често срещаните грешки, откривани при последващите проверки или последващите одити на място в миналото, потвърждава, че съответните финансови сделки са нискорискови.
По предходната програма процентът на грешка за изпълнената чрез безвъзмездни средства част също бе трайно под прага на същественост (а именно около 1 %). Тази система за контрол ще продължи да се прилага и така процентите на грешка ще се поддържат много под прага на същественост.
2.2.3.Оценка и обосновка на разходната ефективност на проверките (съотношение „разходи за проверки ÷ стойност на съответните управлявани средства“) и оценка на очакваната степен на риска от грешки (при плащане и при приключване)
Относителният общ годишен размер на разходите за проверки по предходната програма трайно беше около 1,5 % (разходи за всички проверки – за обществените поръчки и безвъзмездните средства – по отношение на плащанията, извършени през годината) и се смята, че проверките са разходноефективни.
Както е посочено по-горе, рискът от грешка е ограничен, като се имат предвид естеството и методът на изпълнение на съответните финансови сделки. Освен това общата система за вътрешен контрол, основаваща се на задълбочени предварителни проверки, е предназначена за отстраняване на всички възможни грешки преди плащанията/приключването.
Чрез последващите проверки на място по отношение на безвъзмездните средства допълнително се намалява рискът от грешка при плащанията/приключването благодарение на силното им възпиращо действие.
Прилаганата стратегия за контрол се доказа като ефективна и ефикасна по предходната програма, а разходите за проверките бяха ограничени.
Като се има предвид, че същите системи за контрол ще бъдат използвани и за новата програма, предвижданите разходи за проверките и очакваното равнище на риска от грешки при плащанията/приключването ще бъдат сходни.
2.3.Мерки за предотвратяване на измами и нередности
Да се посочат съществуващите или планираните мерки за предотвратяване и защита, например от стратегията за борба с измамите.
Стратегията на ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ за борба с измамите (СБИ) е съсредоточена върху развитието на силен начин на мислене, насочен срещу измамите, в рамките на тази ГД чрез дейности за повишаване на осведомеността във връзка с рисковете от измами и нравственост в поведението на служителите ѝ. Освен това в стратегията се обръща внимание на дейното сътрудничество с OLAF и включването на аспектите, свързани с измамите, в цикъла на стратегическото планиране и програмиране (СПП) на тази ГД.
Като се има предвид, че Програмата ще бъде изпълнявана (най-вече) чрез обществени поръчки, цел 3 на СБИ на ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ (а именно „Повишаване на осведомеността относно евентуални конфликти на интереси при работа с външни заинтересовани лица, като лобисти, оференти, изпълнители“), която ще бъде съсредоточена върху: 1) поддържане на отчетност за връзките с лобисти, 2) централизирано управление на процедурите за възлагане на обществени поръчки и връзките с оферентите, 3) нарочно обучение за връзките с лобисти, ще бъде особено важна за постигане при изпълнението на Програмата. Задължението да се прави справка в системата за ранно откриване и отстраняване, преди да се сключват договори за обществени поръчки (и всякакви финансови сделки), ще послужи за допълнително ограничаване на потенциалните измами и нередности.
3.ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА
3.1.Функция от многогодишната финансова рамка и предложени нови разходни бюджетни редове
Функция от многогодишната финансова рамка
|
Бюджетен ред
|
Вид на
разхода
|
Вноска
|
|
Номер
|
Многогод./едногод.
|
от държави от ЕАСТ
|
от държави кандидатки
|
от трети държави
|
по смисъла на член [21, параграф 2, буква б)] от Финансовия регламент
|
1
|
03.01 Единен пазар – административен ред
03.05 Единен пазар – сътрудничество в областта на митниците (МИТНИЦИ)
|
Многогод.
|
НЕ
|
ДА
|
ДА
|
НЕ
|
3.2.Очаквано отражение върху разходите
3.2.1.Обобщение на очакваното отражение върху разходите
млн. евро (до третия знак след десетичната запетая)
Функция от многогодишната финансова
рамка
|
1
|
Единен пазар, иновации и цифрова икономика
|
|
2021
|
2022
|
2023
|
2024
|
2025
|
2026
|
2027
|
След 2027 г.
|
ОБЩО
|
Бюджетни кредити за оперативни разходи (разпределени по бюджетните редове, изброени в точка 3.1)
|
Поети задължения
|
(1)
|
126,587
|
130,144
|
132,753
|
135,414
|
138,129
|
140,897
|
143,976
|
|
947,900
|
|
Плащания
|
(2)
|
30,975
|
94,322
|
117,123
|
122,203
|
124,928
|
127,061
|
129,462
|
201,826
|
947,900
|
Бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за Програмата
|
Поети задължения = Плащания
|
(3)
|
0,300
|
0,300
|
0,300
|
0,300
|
0,300
|
0,300
|
0,300
|
|
2,100
|
ОБЩО бюджетни кредити за финансовия пакет на Програмата
|
Поети задължения
|
=1+3
|
126,887
|
130,444
|
133,053
|
135,714
|
138,429
|
141,197
|
144,276
|
|
950,000
|
|
Плащания
|
=2+3
|
31,275
|
94,622
|
117,423
|
122,503
|
125,228
|
127,361
|
129,762
|
201,826
|
950,000
|
Функция от многогодишната финансова
рамка
|
7
|
„Административни разходи“
|
млн. евро (до третия знак след десетичната запетая)
|
2021 г.
|
2022 г.
|
2023 г.
|
2024 г.
|
2025 г.
|
2026 г.
|
2027 г.
|
След 2027 г.
|
ОБЩО
|
Човешки ресурси
|
16,864
|
16,864
|
16,864
|
16,864
|
16,864
|
16,864
|
16,864
|
|
118,048
|
Други административни разходи
|
0,686
|
0,686
|
0,686
|
0,686
|
0,686
|
0,686
|
0,686
|
|
4,802
|
ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИЯ 7 от многогодишната финансова рамка
|
(Общо поети задължения = oбщо плащания)
|
17,550
|
17,550
|
17,550
|
17,550
|
17,550
|
17,550
|
17,550
|
|
122,850
|
млн. евро (до третия знак след десетичната запетая)
|
|
|
2021 г.
|
2022 г.
|
2023 г.
|
2024 г.
|
2025 г.
|
2026 г.
|
2027 г.
|
След 2027 г.
|
ОБЩО
|
ОБЩО бюджетни кредити
по всички ФУНКЦИИ
от многогодишната финансова рамка
|
Поети задължения
|
144,437
|
147,994
|
150,603
|
153,264
|
155,979
|
158,747
|
161,826
|
|
1072,850
|
|
Плащания
|
48,825
|
112,172
|
134,973
|
140,053
|
142,778
|
144,911
|
147,312
|
201,826
|
1072,850
|
3.2.2.Обобщение на очакваното отражение върху бюджетните кредити за административни разходи
–◻
Предложението/инициативата не налага използване на бюджетни кредити за административни разходи
–X
Предложението/инициативата налага използване на бюджетни кредити за административни разходи съгласно обяснението по-долу:
млн. евро (до третия знак след десетичната запетая)
Година
|
2021 г.
|
2022 г.
|
2023 г.
|
2024 г.
|
2025 г.
|
2026 г.
|
2027 г.
|
ОБЩО
|
ФУНКЦИЯ 7 от многогодишната финансова рамка
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Човешки ресурси
|
16,864
|
16,864
|
16,864
|
16,864
|
16,864
|
16,864
|
16,864
|
118,048
|
Други административни разходи
|
0,686
|
0,686
|
0,686
|
0,686
|
0,686
|
0,686
|
0,686
|
4,802
|
Междинен сбор за ФУНКЦИЯ 7 от многогодишната финансова рамка
|
17,550
|
17,550
|
17,550
|
17,550
|
17,550
|
17,550
|
17,550
|
122,850
|
Извън ФУНКЦИЯ 7 от многогодишната финансова рамка
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Човешки ресурси
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Други разходи с административен характер
|
0,300
|
0,300
|
0,300
|
0,300
|
0,300
|
0,300
|
0,300
|
2,100
|
Междинен сбор
извън ФУНКЦИЯ 7 от многогодишната финансова рамка
|
0,300
|
0,300
|
0,300
|
0,300
|
0,300
|
0,300
|
0,300
|
2,100
|
ОБЩО
|
17,850
|
17,850
|
17,850
|
17,850
|
17,850
|
17,850
|
17,850
|
124,950
|
Бюджетните кредити, необходими за човешки ресурси и други разходи с административен характер, ще бъдат покрити от бюджетни кредити на ГД, които вече са определени за управлението на действието и/или които са преразпределени в рамките на ГД, при необходимост заедно с допълнително отпуснати ресурси, които могат да бъдат предоставени на управляващата ГД в рамките на годишната процедура за отпускане на средства и като се имат предвид бюджетните ограничения.
3.2.2.1.Очаквани нужди от човешки ресурси
–◻
Предложението/инициативата не налага използване на човешки ресурси.
–X
Предложението/инициативата налага използване на човешки ресурси съгласно обяснението по-долу:
Оценката се посочва в еквиваленти на пълно работно време
Година
|
2021 г.
|
2022 г.
|
2023 г.
|
2024 г.
|
2025 г.
|
2026 г.
|
2027 г.
|
•Длъжности в щатното разписание (длъжностни лица и срочно наети служители)
|
Централа и представителства на Комисията
|
108
|
108
|
108
|
108
|
108
|
108
|
108
|
Делегации
|
|
|
|
|
|
|
|
Научни изследвания
|
|
|
|
|
|
|
|
•Външен персонал (в еквивалент на пълно работно време – ЕПРВ) – ДНП , МП, КНЕ, ПНА, МЕД
Функция 7
|
Финансирани по ФУНКЦИЯ 7 от многогодишната финансова рамка
|
- в централата
|
18
|
18
|
18
|
18
|
18
|
18
|
18
|
|
- в делегациите
|
|
|
|
|
|
|
|
Финансирани от финансовия пакет на Програмата
|
- в централата
|
|
|
|
|
|
|
|
|
- в делегациите
|
|
|
|
|
|
|
|
Научни изследвания
|
|
|
|
|
|
|
|
Други (да се посочат)
|
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО
|
|
|
|
|
|
|
|
Нуждите от човешки ресурси ще бъдат покрити от персонала на ГД, на който вече е възложено управлението на действието и/или който е преразпределен в рамките на ГД, при необходимост заедно с всички допълнително отпуснати ресурси, които могат да бъдат предоставени на управляващата ГД в рамките на годишната процедура за отпускане на средства и като се имат предвид бюджетните ограничения.
Описание на задачите, които трябва да се изпълняват:
Длъжностни лица и срочно наети служители
|
Числата включват както служителите, работещи по прякото управление и изпълнение на Програмата, така и служителите, работещи в областите, подкрепяни/финансирани по Програмата.
|
Външен персонал
|
Числата включват както служителите, работещи по прякото управление и изпълнение на Програмата, така и служителите, работещи в областите, подкрепяни/финансирани по Програмата.
|
3.2.3.Финансови вноски от трети страни
Предложението/инициативата:
–X
не предвижда съфинансиране от трети страни
–◻
предвижда следното съфинансиране от трети страни, като оценките са дадени по-долу:
Бюджетни кредити в млн. евро (до третия знак след десетичната запетая)
Година
|
2021 г.
|
2022 г.
|
2023 г.
|
2024 г.
|
2025 г.
|
2026 г.
|
2027 г.
|
ОБЩО
|
Да се посочи съфинансиращият орган
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ОБЩО съфинансирани бюджетни кредити
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.3.Очаквано отражение върху приходите
–◻
Предложението/инициативата няма финансово отражение върху приходите.
–X
Предложението/инициативата има следното финансово отражение:
X
върху собствените ресурси
◻върху разните приходи
Моля, посочете дали приходите са записани като целеви по разходни бюджетни редове. ◻
млн. евро (до третия знак след десетичната запетая)
Приходен бюджетен ред:
|
Отражение на предложението/инициативата
|
|
2021 г.
|
2022 г.
|
2023 г.
|
2024 г.
|
2025 г.
|
2026 г.
|
2027 г.
|
Статия ………….
|
|
|
|
|
|
|
|
За целевите приходи да се посочат съответните разходни бюджетни редове.
Други забележки (например метод/формула за изчисляване на отражението върху приходите или друга информация).
Програмата може да има косвено отражение върху приходите на ЕС, тъй като в резултат на подобренията и по-високата ефикасност на митниците се очаква, освен другите резултати, да бъдат събрани повече мита и ДДС при внос. Този резултат обаче не може да бъде оценен количествено.