ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
Брюксел, 14.12.2018
COM(2018) 843 final
ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА
относно изпълнението на Регламент (ЕС) № 1260/2013 относно европейската демографска статистика
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52018DC0843
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL on the implementation of Regulation (EU) No 1260/2013 on European demographic statistics
ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА относно изпълнението на Регламент (ЕС) № 1260/2013 относно европейската демографска статистика
ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА относно изпълнението на Регламент (ЕС) № 1260/2013 относно европейската демографска статистика
COM/2018/843 final
ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ
Брюксел, 14.12.2018
COM(2018) 843 final
ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА
относно изпълнението на Регламент (ЕС) № 1260/2013 относно европейската демографска статистика
1.Въведение
С Регламент (ЕС) № 1260/2013 относно европейската демографска статистика 1 (наричан по-долу „Регламентът“) се установява обща правна рамка за разработването, изготвянето и разпространението на европейска статистика за населението и основните демографски събития.
Преди това държавите членки години наред предоставяха такива данни на доброволна база, но, тъй като тези данни се основаваха на техните различни демографски определения, понятия и методи, съществуваше риск от разнородност, несъвместимост, несъгласуваност и несвоевременност. Общата рамка е предназначена да отговори на нуждата от висококачествена годишна демографска статистика, която се счита за имаща основно значение за формулирането и оценяването на широка гама от политики на национално и регионално ниво, по-специално по отношение на социални и икономически въпроси. Това е особено важно, тъй като статистиката за населението и основните демографски събития се използва като обща мярка за широк диапазон от показатели за политиките.
Според член 11 от Регламента Комисията трябва да представи първи доклад на Европейския парламент и на Съвета относно изпълнението на Регламента до 31 декември 2018 г. и втори доклад до 31 декември 2023 г. Настоящият доклад е споменатият първи доклад.
В раздел 2 от настоящия доклад е дадена обзорна информация за европейската демографска статистика, и по-специално за изискванията по Регламента и свързаната мярка за изпълнение, приета от Комисията. 2
В раздел 3 е отчетено как е изпълнен Регламентът въз основа на установените критерии за качество на европейската статистика, включително съпоставимост и тежест за доставчиците на данни и респондентите в държавите членки.
В раздел 4 са описани използваните методи за събиране на данни и изготвяне на оценка, в това число използваните за приблизително изчисляване на общото население (член 4 от Регламента).
В раздел 5 са отчетени основните резултати от проучванията за приложимост на определението „обичайно местопребиваване“ и прилагането му от държавите членки (член 8).
Накрая, в раздел 6 се прави обзор на въпросите, които да бъдат разгледани с оглед на подобряването на общата рамка, като се отчитат заключенията в предходните раздели.
2.Обзорна информация за демографската статистика в обхвата на Регламента
Основните области на статистиката, които се уреждат с Регламент (ЕС) № 1260/2013, са:
·населението по възраст, пол и регион на местопребиваване;
·раждания на живи деца по пол, по месец на настъпване, пореден номер на раждането на живо дете, възраст на майката, година на раждане на майката, страна на раждане на майката, гражданство на майката и регион на местопребиваване на майката;
·умирания по възраст, пол, година на раждане, регион на местопребиваване, страна на раждане, гражданство и месец на настъпване; както и
·общо „население с обичайно местопребиваване“ 3 за конкретни цели на Съюза.
Регламентът предоставя правното основание за събиране на данните, които се изискват за:
Øподробна демографска статистика на национално и регионално ниво за населението, раждания на живи деца и умирания (член 3); както и
Øопределяне на общото население за целите на гласуването с квалифицирано мнозинство (ГКМ) в Съвета, и по-специално съобразно изискването по член 238, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (член 4).
Що се отнася до член 3, макар че от държавите членки се изисква да предоставят данни за тяхното „население с обичайно местопребиваване“, се допуска известна гъвкавост и държавите членки може да предоставят данни относно „законно пребиваващото“ или „регистрираното“ население и свързаните основни демографски събития (раждания на живи деца и умирания). По-специално в Регламента (член 2, буква г)) се казва, че когато обстоятелствата за обичайно местопребиваване не могат да бъдат установени, за „обичайно местопребиваване“ може да се приеме мястото на законно или регистрирано местопребиваване.
Комисията (Евростат) си сътрудничи с националните органи, които участват в изготвянето и предоставянето на данни според критерия за относимост, за да подпомогне изпълнението на Регламента. Всъщност това е правено в продължение на многото години, през които данните са предоставяни на доброволна база. Статистическите данни се предоставят на Евростат от националните статистически институти (НСИ).
В съответствие с член 3, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1260/2013 Комисията прие Регламент за изпълнение (ЕС) № 205/2014, за да бъдат установени практическите условия по отношение на разпределенията на данните, сроковете за представяне на данните и ревизирането на тези данни. В резултат на това държавите членки предоставят на Евростат допълнително:
·предварителни годишни данни за общия брой на населението, общия брой на ражданията на живи деца и общия брой на умиранията на национално ниво (в срок от шест месеца от края на всяка референтната година); както и
·предварителни месечни данни за общия брой на ражданията на живи деца и общия брой на умиранията най-малко за първите шест месеца от референтната година (в срок до 30 ноември същата година).
Освен данните, които се предоставят в съответствие с Регламента, държавите членки предават определен брой таблици на доброволна база, например информация за умиранията по възраст, пол и образователна степен, които се използват за изчисляването на средната продължителност на живота по образователна степен.
Благодарение на строгия мониторинг за съблюдаване и следване на понятието и определението „обичайно местопребиваване“ (въз основа на обширни метаданни), с Регламента се гарантира, че данните за населението, които се изготвят за целите на ГКМ (член 4), са съпоставими между държавите членки.
3.Качество на предоставените данни
В настоящия раздел се прави оценка на изпълнението на Регламента въз основа на стандартни критерии за качество в съответствие с принципите на Кодекса на европейската статистическа практика 4 и съгласно член 12 от Регламент (ЕО) № 223/2009 относно европейската статистика 5 .
Според Регламент (ЕС) № 1260/2013 от държавите членки се изисква да събират, изготвят, обработват и предоставят хармонизирани статистически данни относно населението и основните демографски събития. Те трябва да гарантират качеството на данните чрез прилагането на специални критерии за качество като навременност и точност (вж. по-долу), които са длъжни да докладват на Евростат. Евростат прави преглед на качеството на метаданните и оценките на държавите членки и публикува статистическите данни на своя уебсайт под формата на многоизмерни таблици или аналитични статии, придружени от съответните метаданни.
Преди влизането в сила на Регламента държавите членки вече предоставяха на доброволна база повечето от изискваните с него данни. Въз основа на новото правно основание обаче наличието и пълнотата на данните са значително подобрени. Подобряването на качеството на данните като цяло доведе до по-висока точност, съгласуваност и съпоставимост на данните. Държавите членки са подобрили основните източници на данни, както и методиките и статистическите инструменти, използвани за изготвянето на данните, което доведе до по-добро статистическо покритие и по-навременно предаване на данните. Това позволи на Комисията да съкрати нужните срокове за разпространение на данните, като улесни по-своевременното оповестяване на данните и допълнително подобри възможностите на ползвателите за достъп до данните, напр. подобрени метаданни и хармонизирани данни (вж. раздел 3.4 по-долу).
Наред с това събирането на данни беше обединено със събирането на данните, изисквани по член 3 от Регламент (ЕО) № 862/2007 относно статистиката на Общността за миграцията и международната закрила 6 , за да се постигне съгласуваност между различните разпределения на данните за населението и, доколкото е възможно, в демографското равновесие между населението, основните демографски събития и миграционните потоци. Обединени бяха също така предоставяните от държавите членки метаданни.
3.1. Относимост
Комисията използва демографска статистика при изготвянето на редовни доклади, предложения за политики, доклади за изпълнението, изисквани съгласно законодателството на ЕС, както и анализ на политиките. Регионална и национална информация за населението и основните демографски събития се използва например в нейните доклади за икономическо, социално и териториално сближаване 7 и „специалното приложение за демографските тенденции“ 8 към тримесечния преглед на трудовата заетост и социалното положение в ЕС . Едно от преките приложения на предоставените по Регламента данни е в областта на тригодишните демографски прогнози на Евростат 9 , които показват как броят и структурата на населението може да бъдат променени, ако определени допускания по отношение на раждаемостта, смъртността и миграцията останат в сила. Тези прогнози се използват също така за Доклада за застаряването 10 , за да се оцени дългосрочното икономическо и бюджетно въздействие на застаряването на населението.
Освен това статистическите данни са важен елемент в процеса на вземане на решения на ниво ЕС, тъй като населението определя тежестта на ГКМ на държавите членки в Съвета.
Изготвените в съответствие с Регламента статистически данни се използват редовно от националните администрации, международни организации, академични изследователски центрове и групи на гражданското общество, които работят по широк диапазон от теми, както и за планиране, мониторинг и оценяване на програми в редица области на социалната и икономическата политика. Например те се използват за:
·анализ на застаряването на населението и ефектите от застаряването върху устойчивостта и благосъстоянието;
·оценка на раждаемостта в рамките на подготовката за изработване на семейни политики; както и
·изчисляване на статистически данни на глава от населението.
От всички статистически данни, разпространявани от Евростат, свързаните с населението са сред данните, с които най-често се правят справки. В секция „Population“ (Население) 11 на уебсайта на Евростат са представени наличните статистически данни, съответното законодателство на ЕС (и по-специално Регламент (ЕС) № 1260/2013) и методите за събиране на данни. От средата на 2016 г. тази тематична секция заема първо място по брой на посещенията от ползватели, като на годишна база страницата се показва от порядъка на половин милион пъти.
През периода 20152017 г. 12 годишните данни за населението на национално ниво 13 бяха неизменно най-популярните от таблиците със социална статистика и в челната тройка на най-често разглежданите таблици на Евростат (между 11 % и 18 % от разглежданията на годишна база). Сред ползвателите е налице нарастващ интерес към данни относно демографските промени. Наборът от данни „Demographic balances and crude rates at national level“ (Демографско равновесие и необработени коефициенти на национално ниво) 14 увеличи посещенията на страницата с 66 % през периода 2015—2017 г., което утвърди неговата позиция като един от най-популярните набори от данни на Евростат.
Тези резултати потвърждават относимостта на данните за ползвателите и за обществеността като цяло.
3.2. Точност
Съгласно принципа на субсидиарност държавите членки могат да решават какви източници на данни да използват в съответствие с националните закони и практики. Когато е подходящо, може да се използват научно обосновани и добре документирани статистически методи за оценка (член 7 от Регламента).
Заедно с основните данни Евростат получава метаданни, свързани по-специално с точността на данните и обясняващи inter alia:
·източниците на данни и използваните процедури;
·всяко статистическо оценяване или моделиране, приложено към данните; както и
·евентуалните ефекти от тях върху степента на съответствие с определенията в Регламента.
След влизането в сила на Регламента валидирането на данните се подобри чрез въвеждането на повече и по-щателни проверки във въпросника. Държавите членки извършват тези проверки преди да предоставят данните, което води до по-добро общо качество на данните. Аналогично подобрените правила за валидирането на данни в базата данни на Евростат преди тяхното разпространение допълнително са подобрили качеството на резултатите.
Въпреки многото направени подобрения, все още има някои специфични проблеми с точността, що се отнася до:
·недостатъчното статистическо покритие (напр. когато хората не регистрират своето местопребиваване); както и
·свръхпокритие (напр. когато хората не прекратяват своята регистрация, тъй като често няма задължение или стимул за това).
В този контекст Евростат насърчава използването на „огледални потоци“, за които партньорски държави членки докладват, за да решават свързани с покритието грешки, дължащи се на нерегистриране или непрекратяване на регистрацията. Службата е наблюдавала тази работа посредством задълбочени дискусии с НСИ и чрез улесняване на обмена на данни за огледалните потоци между държавите членки, като се вземат предвид правилата за защита на личните данни и разликите в националното законодателство.
Евростат и държавите членки постоянно работят заедно по разрешаването на съществуващите проблеми, като съответните подобрения се обсъждат и съгласуват на годишните срещи на експертната група на Комисията за статистика на населението, в която са представени всички НСИ.
3.3. Актуалност и навременност
Основният краен срок за предоставяне на масивите от демографски данни на Евростат е 12 месеца след края на референтната година; три малки набора от данни следва да бъдат предадени в рамките на 6, 8 и 11 месеца от края на референтната година.
Наблюдава се значително подобрение в навременността на предоставянето на данните според Регламента в сравнение с предишния подход на доброволна база. По-специално това се дължи на въвеждането от държавите членки на автоматично извличане от техните статистически бази данни с оглед на изпълнението на исканията на данни от страна на Евростат и редовния мониторинг на съответствието, осъществяван от Евростат. Все още има спорадични, единични проблеми, напр. сривове, причинени от неизправности на компютърната система.
По-структурираното и пълно предоставяне на данни по Регламента даде възможност на Евростат да извърши предварително обработването на данни и съответно да повиши скоростта и ефективността на боравенето с данните и тяхното разпространение. Вече е необходимо по-малко време от получаването до валидирането на данните и последващото им разпространение чрез уебсайта на Евростат. Поетапното въвеждане на автоматизирани вътрешни процедури за валидиране във въпросниците с обратна връзка за докладване на грешки на националните доставчици на данни допълнително намали времето за обработка.
3.4. Достъпност и яснота
Данните от държавите членки и агрегатите на ниво ЕС са свободно достъпни на уебсайта на Евростат. 15 Ползвателите имат достъп до демографската статистика на ЕС 16 чрез три основни канала:
·под рубриката „Tables“ са поместени стандартизирани двуизмерни таблици, които посрещат по лесно достъпен начин потребностите на по-редки или по-слабо специализирани ползватели за справка с най-разпространените данни;
·под рубриката „Database“ са поместени многоизмерни таблици, които позволяват на ползвателите да правят по-сложни и подробни справки. По молба на ползвателя Евростат му предоставя извлечения, съобразени с посочени от него параметри, за да се отговори на нуждите от тясно специализирани или много подробни данни; както и
·редовно актуализирани статии предоставят достъпна информация за статистика на населението, в т.ч. графики, таблици и анализи по широк спектър от въпроси във връзка с населението. 17
Демографските данни са включени в публикувани сборници като Regional Yearbook 18 (Регионален годишник) на Евростат и подробни публикации, съсредоточени върху конкретни демографски теми. 19 Няколко пъти годишно разпространението на данни се придружава от широко огласени съобщения за пресата или кратки новини. Евростат насърчава използването на статиите в Statistics Explained (Статистиката в достъпна форма), като предоставя повече информация за статистическите данни, тенденциите и тяхното тълкуване. Такива статии 20 се изготвят за много данни, събрани съгласно Регламента, и редовно се актуализират.
3.5. Съпоставимост и съгласуваност
Европейската демографска статистика се основава на висока степен на хармонизация по отношение на понятията, определенията, класификациите и методиките. Методологичните въпроси се обсъждат редовно в специалната експертна група на Комисията за статистика на населението, което стимулира и обмяната на опит и общи практики в Европейския съюз и извън него. За да се гарантира съпоставимостта на статистиката, Евростат проверява дали данните, които получава, са съгласувани вътрешно и във времето и са съпоставими между региони и държави членки в съответствие с рамката за осигуряване на качеството на Европейската статистическа система. 21
Въпреки това, по отношение на подробните статистически данни по член 3 от регламента, най-труден за разрешаване се оказа проблемът със стриктното прилагане на понятието „обичайно местопребиваване“ на населението. Полагат се усилия и много държави членки сега вече могат да прилагат приближение по отношение на понятието „обичайно местопребиваване“ на база на техните национални източници на данни. Някои държави членки обаче са наясно с пропуските, които не могат да запълнят по отношение на всички подробни нива на данните, изисквани по член 3 (и по-специално за регионалното ниво). Някои от тях не могат да прилагат 12месечния критерий за групи от населението и основни демографски събития, което често се дължи на националното статистическо условие за включване на дадено лице към населението на база на постоянни критерии за граждани или на шестмесечен критерий. В редки случаи съпоставимостта на данните е засегната от специфични маловажни проблеми, касаещи единствено използването на понятието „постоянна регистрация“, без времеви критерии за престоите. За да бъдат отстранени тези проблеми, е необходима още работа по статистическите определения за „население“.
Като цяло демографската статистика е съпоставима във времето. Възможни са обаче пропуски, когато държавите членки подобряват или променят своята методика или коригират териториалните единици за целите на статистиката. Те са надлежно отбелязани в таблиците за разпространение на данните в базата данни на Евростат и документирани за ползвателите чрез метаданните на уебсайта на Евростат или в съответните публикации.
3.6. Мерки за подобряване на качеството
Евростат продължава да проследява единичните случаи на несъответствие с Регламента, при които данните са били непълни, с ниско качество или не са предоставени в съответствие със законовите крайни срокове. Службата редовно наблюдава и оценява тези аспекти на предоставянето на данни и се свързва със съответните държави членки на техническо и административно ниво за разрешаване на проблемите.
4.Методи за събиране на данни и оценка
4.1. Данни по член 3 от Регламента
Държавите членки съставят данните, като използват своите собствени национални източници и практики, но са задължени да гарантират качеството на данните и метаданните, които предоставят, както и да използват източници на данни и методики, които им позволяват да спазват общите регламентирани определения. Евростат е в състояние да прави преглед на националните практики, тъй като държавите членки са длъжни да докладват пред службата за използваните от тях източници на данни, определения и методи за оценка и да я уведомяват за всички промени.
С оглед на постигането на съответствие с Регламента държавите членки са подобрили качеството на статистическите данни, които предоставят на Евростат по член 3, като използват допълнителни източници, напр. здравноосигурителни регистри, данъчни регистри и преброяването от 2011 г. Освен това през последните години огромна част от държавите членки са направили или планират и обмислят сериозни промени по отношение на източниците на данни и методите, които използват при преброяване на населението и жилищния фонд; в най-широк план те се отнасят до засилено използване на данни от административни източници и раздяла с традиционните преброителни списъци „от врата на врата“ или „по пощата“. Това оказва важно въздействие върху изготвянето на годишната демографска статистика, както е обяснено по-долу в раздели 4.3 и 5.
4.2. Данни по член 4 от Регламента
Според член 4 от Регламента от държавите членки се изисква да докладват пред Евростат тяхното общо население за конкретни цели на Съюза въз основа на строгото понятие за „обичайно местопребиваване“. Те може да направят тази оценка въз основа на „законно пребиваващото“ или „регистрираното“ население, като използват научно обосновани, добре документирани и публично достъпни методи за оценка.
Според националните файлове с метаданни повечето държави членки правят оценка за своето население на базата на „обичайно местопребиваване“, тъй като не са в състояние да го определят пряко.
Някои държави членки докладваха пред Евростат, че оценяват своето население с „обичайно местопребиваване“, като прилагат обща корекция на националното население, за да се включат:
·неотчетени миграционни потоци (т.е. хора, които не се регистрират, когато пристигнат в държавата членка, или не са се отписали при напускането); и/или
·неотчетени основни демографски събития (т.е. събития, които настъпват в чужбина, но не са отчетени или са отчетени с известно закъснение).
Други държави членки трябва да коригират своето национално понятие за „продължителност на престоя“ 22 , за да могат да оценят населението с „обичайно местопребиваване“ на база на критерий за 12месечна продължителност на престоя.
От Евростат не са забелязани никакви несъответствия в използваната методика за предоставяните от държавите членки файлове с метаданни и документацията и никакви проблеми с качеството на резултатите.
4.3. Разходи и тежест
С член 7 от Регламента се цели да бъде намалена тежестта върху респондентите, отговорни за предоставянето на статистически данни; според посочения член държавите членки могат да:
·избират източниците на данни в съответствие с националните закони и практики; както и
·използват подходящи статистически методи за оценка, при условие че те са научно обосновани и добре документирани.
По-голямата част от държавите членки декларират в информацията относно метаданните, че използват административни източници на данни за изготвянето на демографската статистика, което не е свързано с тежест за респондентите.
Тежестта за НСИ е ограничена до подбора на данните, които се изискват според Регламента, и до изготвянето на съответните таблици. Тази тежест се счита за възможно най-малката. Все пак за НСИ, които в националната си статистика не използват понятието „обичайно местопребиваване“, тежестта по изготвяне на данните за населението (изисквани според член 4) за първата референтна година може да се счита за по-голяма, тъй като те трябваше да изготвят специална методика и да прилагат метод за оценка, считано от 2014 г. нататък.
5.Проучвания за приложимост
Според член 8 от Регламента от държавите членки се изисква да извършват проучвания за приложимост относно използването на определението „обичайно местопребиваване“ за населението и основните демографски събития. Проучванията включват анализ на настоящите и потенциалните източници на данни, обработката на данни и възможността за прогнозиране на нужните статистически данни. Преди всичко с тях се цели да се оцени обхватът за подобряване на съпоставимостта на понятията и определенията и съответно да се постигне по-високо качество и по-добра съпоставимост на данните.
Държавите — членки на ЕС/ЕИП 23 , извършиха проучвания за приложимост относно използването на определението „обичайно местопребиваване“ за всички разпределения на населението и основните демографски събития, които се изискват според Регламента, за да преценят дали ще е възможно да се приеме едно понятие за „население“ за всички държави членки и за всички данни. Беше предоставено финансово подпомагане под формата на безвъзмездни средства. Всички държави предоставиха на Евростат доклади за резултатите от проучванията в рамките на крайния срок според Регламента (31 декември 2016 г.). От докладите е видно, че прилагането на определението би било проблемно за някои държави членки, особено онези, които използват административни източници на данни, за да предоставят на Евростат данни за демографската статистика и преброяването на населението (което е базата на демографската статистика в няколко държави членки).
Този проблем може да се разшири още повече с нарастването на броя на държавите членки, които използват административни данни. Например текущата работа по изготвянето на кръга от преброявания на населението и жилищния фонд през 2021 г. показва, че 13 от общо 31 държави — членки на ЕС/ЕИП, които предоставят данни според Регламента, планират преброяването да е предимно базирано на регистър, 8 — традиционно преброяване и 10 — комбинирано преброяване, базирано обикновено на регистъра на населението. След кръга от преброявания през 2021 г. везните може дори още повече да се наклонят към регистрите, тъй като няколко държави членки, които все още провеждат традиционни преброявания, търсят приложими алтернативни подходи, основани на административни данни.
Накратко:
·някои държави членки правят оценка на своите групи от населението всяка година, като използват демографски компоненти, които са използвани за данните от преброяването през 2011 г. (раждания на живи деца, умирания, имиграция и емиграция);
·други изготвят оценка за населението въз основа на статистически регистри на населението; както и
·няколко от тях използват или ще използват множество източници на данни (обикновено административни) за определяне на „обичайното местопребиваване“, и по-специално в контекста на динамиката в преброяванията на населението.
Основните проблеми и трудности, които се споменават в докладите на държавите членки във връзка с приложимостта на понятието „обичайно местопребиваване“, може да се групират по следния начин:
·използват се различни понятия за „продължителност на престоя“: 3 месеца, 6 месеца, 9 месеца, 12 месеца или без ограничение във времето. Обикновено държавите членки са в състояние да правят приближение до 12месечни престои, но главно с обща корекция на агрегирано ниво (т.е. за данни, които се изискват по член 4 от Регламента). Те обаче не са в състояние да правят приближение до 12месечни престои на подробните нива, изисквани според член 3;
·въпреки че прекратяването на регистрацията и регистрацията на новото местопребиваване често е задължително, в различни държави членки това не се прави или се прави с известно закъснение;
·държавите членки обикновено могат да преброяват единствено лицата, които пребивават законно или са легализирани. Вследствие на това хората, които пребивават незаконно, не може да бъдат преброени, дори ако те може да се считат за част от населението с обичайно местопребиваване;
·държавите членки, които използват регистър на населението и/или административни данни, може да срещнат трудности при определянето на „намерението за пребиваване“, необходимо за определяне на „обичайното местопребиваване“, и по-специално за някои специфични групи от населението (напр. лица, търсещи убежище);
·когато се използват компоненти за населението на базата на преброяването (за обичайно местопребиваване), трябва да се направи оценка дали основните демографски събития съответстват на понятието „обичайно местопребиваване“, т.е. дали данните за основните демографски събития също се събират според това понятие. Такава оценка обаче не винаги се прави; както и
·някои „специални групи“ от населението с „обичайно местопребиваване“ 24 не може да бъдат идентифицирани или не е възможно да се прецени дали са включени или не, напр. хора, които обикновено живеят на повече от едно място през годината, или хора, които може да са незаконни мигранти или мигранти без документи.
Накрая, в обобщение на заключенията на държавите членки:
·някои държави членки посочват, че те вече предоставят „обичайно местопребиваване“, главно поради факта, че населението им се определя на годишна база въз основа на броя от преброяването през 2011 г. (по обичайно местопребиваване), като се използват компоненти за населението (раждания на живо дете, умирания, имиграция и емиграция). Дискусиите с въпросните държави ще продължат;
·някои от тях оценяват, че тяхното „национално население“ (главно регистрирано население) е много близо до „население с обичайно местопребиваване“, особено на общо ниво, и поради това няма нужда да се променя, тъй като качеството е достатъчно и всички корекции биха били свързани с допълнителни разходи. На по-подробно ниво обаче (т.е. на нивата, изисквани според Регламент (ЕС) № 205/2014) разликите може да станат по-големи и трябва да се проучи потенциалното въздействие върху по-подробната демографска статистика; както и
·в някои държави членки „обичайното местопребиваване“ може да се оцени с различни методи за оценка, напр. чрез „сигнали“ от различни административни данни за оценка дали хората живеят в държавата членка). Тези методи обаче изискват допълнително прецизиране, тъй като към настоящия момент те не са приложими за всички изисквани разпределения, напр. някои държави не могат да определят региона на местопребиваване.
6.По-нататъшно подобряване на европейската статистика на населението
Настоящият доклад показва, че с Регламента европейската демографска статистика значително се е подобрила от гледна точка на наличие, пълнота, навременност (на предоставянето на данни от страна на НСИ) и актуалност (на изготвянето и разпространението на данни от страна на Евростат). Качеството на данните се е подобрило вследствие на обединеното събиране на данни с данните, получавани по член 3 от Регламент (ЕО) № 862/2007 и свързаните мерки за изпълнение, както и кръга от преброявания през 2011 г. В бъдеще подобряването на качеството трябва да продължи, по-специално чрез преодоляване на проблемите с недостатъчното статистическо покритие и със свръхпокритието.
Официални европейски и национални органи, неправителствени организации и широката общественост все повече използват статистиката, която се урежда с Регламента. Данните трябва да отразяват променящите се потребности на ползвателя (напр. по отношение на притока към Европа на лица, търсещи убежище) с оглед на демографските промени, като се взема предвид тежестта за доставчиците на данните.
Начини за по-нататъшно подобряване на ситуацията ще бъдат търсени в контекста на подготовката за преброяване на населението на ЕС след 2021 г.
7.Заключения
Благодарение на съвместните усилия на държавите — членки на ЕС/ЕИП, изпълнението на Регламента е увеличило обема и е подобрило създаването на висококачествена европейска демографска статистика.
Може да се счита, че изготвянето на европейска демографска статистика в съответствие с Регламента работи успешно, като на различните заинтересовани страни и местни, регионални и международни администрации се предоставят данни според критерия за относимост. Все пак демографското поведение и структурата на населението непрекъснато се изменят и тъй като навлизат нови източници на данни и методи, строгият мониторинг на настоящото изготвяне на данните и резултатите от тях в съответствие с Регламента, както и паралелните тенденции по отношение на бъдещите потребности, ще продължат да бъдат важно предизвикателство през следващите години.